![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Germaniový zesíček
Moderátor: Moderátoři
Milane, nic proti chvályhodný práci, ale napasovat na bambus typický simulátor, vyvíjený na Si součástky, asi nepůjde. Ani opačně ![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Obě cesty jsou zasypaný bordelem s názvy Icbo a Iceo, ke všemu neštěstí ještě závislým teplotně i napěťově.
Chování skutečného bambusu ten simulátor nejspíš nedovede ani zhruba napodobit. Já tu Tvoji, určitě dobře míněnou snahu oceňuju, ale považuju ji za naprosto ztracený čas.
Vycházím z jednoduché premisy, že ono to v šedesátkách velmi uspokojivě fungovalo, Angláni toho vyrobili hafo a ještě to i vyváželi.
Namísto 0C44 nastrč bulharsko-francouzský SFT308, na místa budičů si vyber lepší GC510/520 a pak už bych jenom poslouchal![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Kór, když máš na klíčový místa sehnaný origo matroš. ADčka se dnes neválejí za každým rohem za búra, jako ještě nedávno kádéčka.
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Obě cesty jsou zasypaný bordelem s názvy Icbo a Iceo, ke všemu neštěstí ještě závislým teplotně i napěťově.
Chování skutečného bambusu ten simulátor nejspíš nedovede ani zhruba napodobit. Já tu Tvoji, určitě dobře míněnou snahu oceňuju, ale považuju ji za naprosto ztracený čas.
Vycházím z jednoduché premisy, že ono to v šedesátkách velmi uspokojivě fungovalo, Angláni toho vyrobili hafo a ještě to i vyváželi.
Namísto 0C44 nastrč bulharsko-francouzský SFT308, na místa budičů si vyber lepší GC510/520 a pak už bych jenom poslouchal
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Kór, když máš na klíčový místa sehnaný origo matroš. ADčka se dnes neválejí za každým rohem za búra, jako ještě nedávno kádéčka.
Ono by to tam chtělo spíš dělič přemostěnej kondem.microlan píše:Co mě vadí je malý Uce prvního tranzistoru, který se díky přímé vazbě na VAS a zmenšenému odporu v emitoru pohybuje někde kolem 700 mV. Jak moc by se projevil odpor vložený mezi vstup a VAS?
Pak by se dala zlikvidovat ta napěťová ztráta v emitoru AF118 a dostal by jsi lepší vybuzení. No a pak vyhodit ten 1R v emitoru spodní AD140, kterej má vliv stabilitu klidováho proudu asi tak třetinovej, než ten nahoře.
Ten zmenšit na 0,5R a věnovat se spíš tomu, aby předpětí nebylo závislé na napájení a se zápornou teplotní závislostí. Křemíková dioda to jistí, to už za času germania uměli
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Ze 42V napájení to musí dávat 30W jako fík
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Jo, díky za ty nápady. Jasně dělič, se seriovým odporem bych se dostal do problému s vysokým Rb. Emitorák a kond pod T5 v návrhu desky ponechám, propojkou se to dá snadno modifikovat. Deska půjde osadit i podle originálního návrhu.
https://tinyurl.com/y3mqr7lu
https://tinyurl.com/y3mqr7lu
Napojení frontendu na VAS.
Tady musí být poměrně velký úbytek na emitoru VAS, aby bylo vstup jak napájet a stejně je na kolektoru vstupu velmi málo.
O tenhle úbytek nevybudíš konec, potom má ten odpor v emitoru koncáku proti zemi smysl, tenhle úbytek se nevytopí do koncového tranzistoru, ale na výkonu o to přijdeš.
Tady musí být poměrně velký úbytek na emitoru VAS, aby bylo vstup jak napájet a stejně je na kolektoru vstupu velmi málo.
O tenhle úbytek nevybudíš konec, potom má ten odpor v emitoru koncáku proti zemi smysl, tenhle úbytek se nevytopí do koncového tranzistoru, ale na výkonu o to přijdeš.