To prasata se týkalo programování.Crifodo píše:proto asi mají posledních 60 let životní úroveň na 20% naší a jejich Mercedesy a Porsche vypadaly proti našim Š105 jako necky na prasataAndrea píše: To, že jsou němci prasata a neumí programovat, je známé. Takže není divu, že se sami v té své prasečině nevyznají.![]()
Národ, co umí, se pozná hned.
Počítač pro sběr dat a řízení
Moderátor: Moderátoři
Jestli je to národ který má noze kouli programátorských prasat a přesto nás strčí do **** s prstem v nose, tím hůř než kdyby měl tak skvělé programátory jako česká technická veřejnostAndrea píše:To prasata se týkalo programování.
![Twisted Evil :twisted:](./images/smilies/icon_twisted.gif)
Nevím jaká byla a je úroveň programátorů na českých vs. německých školách a jaké má ta nebo ta spojení s praxí a ekonomikou, ale před 20 lety jsme obdrželi do fabriky technologii která byla pro Němce patrně už výběhová. Bylo to na Simaticu, na osmibitech okolo M6800, z80 a tak, plus první XT. Programátorským prasatům v tom docela bezchybně běhalo řízení výroby a řízení mašin, včetně denních tisků protokolů a optimalizací spotřeby. My jsme v té době naše skvělé programátory měli sehnané do hejna na podnikové výpočetce, kde rejdili okolo EC a střídali se u terminálů. U strojů byly děrné štítky. Když nám vezl Němec aktualizace programů na ta XT (musel přijet protože modemy jsme neuměli a kvalifikovanou instalaci taky ne), tak ho na hranici nepustili protože vezl notebook, ó hrůzo a mohl by to být špión který by vyvezl naši technologii....
![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
V době kdy tamní programátorská prasata účinkovala v ekonomice která uměla 30% tepelné energie vracet v rekuperaci, my jsme používali stroje které k sušení úpletů použily 400 kW a po deseti metrech ji posílaly tunelem na pole... přičemž vedle stály bojlery na užitkovou vodu a v zimě se vedlejší hala vytápěla saharama, design z 50. let
![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
Naposledy upravil(a) Crifodo dne 06 led 2009, 21:06, celkem upraveno 1 x.
Motáš dohromady zaostalost, minulost a přítomnost. Když tu tehdá XT nebyly, tak na nich těžko mohl programovat někdo líp než Němci, kteří je měli. Několik mých spolužáků z průmky a vejšky pracuje pro Němce, programujou pro ně, protože oni si to naprogramovat neumí. Možná jsi o těch 20 let zaspal dobuCrifodo píše:Jestli je to národ který má noze kouli programátorských prasat a přesto nás strčí do **** s prstem v nose, tím hůř než kdyby měl tak skvělé programátory jako česká technická veřejnostAndrea píše:To prasata se týkalo programování.![]()
Nevím jaká byla a je úroveň programátorů na českých vs. německých školách a jaké má ta nebo ta spojení s praxí a ekonomikou, ale před 20 lety jsme obdrželi do fabriky technologii která byla pro Němce patrně už výběhová. Bylo to na Simaticu, na osmibitech okolo M6800, z80 a tak, plus první XT. Programátorským prasatům v tom docela bezchybně běhalo řízení výroby a řízení mašin, včetně denních tisků protokolů a optimalizací spotřeby. My jsme v té době naše skvělé programátory měli sehnané do hejna na podnikové výpočetce, kde rejdili okolo EC a střídali se u terminálů. U strojů byly děrné štítky. Když nám vezl Němec aktualizace programů na ta XT (musel přijet protože modemy jsme neuměli a kvalifikovanou instalaci taky ne), tak ho na hranici nepustili protože vezl notebook, ó hrůzo a mohl by to být špión který by vyvezl naši technologii....
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
Možná je někde v Sierra Leone opravdu skvělý programátor a možná jich tam je pět ve vesnici takže mají o 1250% lepší programátorskou veřejnost než v prasečí skotské nebo švédské vesnici. Jen kdyby se černoušci dostali k AVR.Andrea píše:Motáš dohromady zaostalost, minulost a přítomnost.
V době jugoslávsko-jugoslávské války se mi dostal do rukou emulátor Spectra Warajevo, opravdu špičkový sw s úžasným poměrem hw nároky a výkonem. Na to, že ho naprogramovali kluci někde v Bosně na dieselem poháněných PC.
ale nic to nemění na tom, že to je a bude Balkán a že až budou staří, pěkně si svoji životní úroveň vyžerou zatímco ti němečtí neumětelové s kupní silou 20násobnou se budou někde povalovat na Riviéře.
A tohle hodnotím.
Východ (nejen Evropy) má větší genetický/inteligenční potenciál, ale nejbližší desetiletí z toho nic mít nebude.
V době, kdy bylo pro Němce potřebné a výhodné programovat nádeničinu, to bezesporu uměli. Dneska mají na nádeničinu (která nás některé uchvacuje) slouhy. Ale nepochybuju o tom, že když by bylo potřeba, zase by kolonizovali oni a ne my
![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
Nevěřím vlastním očím co tu čtu. V roce 1998 jsem byl nucen odstěhovat vlastní firmu na vývoj v elektronice z česka do Anglie, protože češi byli zaostalí a nebyli schopni vytvořit nic, co by bylo konkurence schopno s Německem a Asií. V průběhu posledních 10 let jsem firmu dostal na slušnou úroveň, že spolupracujeme s firmama z Německa, Francie USA aj. Průběžně hledám programátory a vývojáře HW i v Česku. Vždycky mi to nedá a čas od času vyhodím někde poptávku. Před asi 4 lety jsem zkusil dámu v Plzni, co tu funguje pod nickname Andrea. Ukázalo se, že programovat neumí, pouze hw a to na dost pozadu. V květnu 2005 mi jeden český softwarář v sliboval, jak napíše program pro obsluhu diagnostické čtečky do auta. Chtěl za napsání 80,000.- Kč (!). Od května do září se připravoval a studoval problém. Napsal prd. Na netu se v roce 2006 vyrojilo spoustu takových programů gratis bebo za 10-20 euro. Vloni na podzim jsem zkusil znova, dva lidi z Čech se ozvali, měli napsat program pro PIC nebo Atmel pro HPIB řadič. Zjistilo se, že nevědí co to je HPIB. Ve škole to prý nebrali. Zaměstnávám průběžně mezi 20-40 vývojáři, HW i SW. Jsou to lidé většinou z Indie, ale také z Německa, Francie a Anglie. Většina jich pracuje přes Internet a nikdy se neuvidíme. Ale dělaj a nekecaj. Češi namísti toho jen žvaněj, chtěj smlouvy, musejí se stále scházet, radit, diskutujou a výsledek NULA.
Víte jaký je rozdíl mezi indickým a českým pracantem? Indickýmu pracantovi řeknu udělej tohle a takhle. Indický pracant srazí patky a řekne "Yes sir" a jde to udělat. Český pracant odpoví: "A nešlo by to táááákhle..." a vylíčí mi vlastní českou cestu. Řeknu mu, že ne, že má udělat jak jsem řekl. Český pracant odejde, pomlouvá mne, že jsem vůl, udělá to podle sebe, aby se se nakonec zjistilo, že to je špatně a musí se práce předělat. A takhle to je v Česku všade, nejen v elektronice... Díky tomu je dneska Česko na huntě, předlužený, zaostalý stát.
Víte jaký je rozdíl mezi indickým a českým pracantem? Indickýmu pracantovi řeknu udělej tohle a takhle. Indický pracant srazí patky a řekne "Yes sir" a jde to udělat. Český pracant odpoví: "A nešlo by to táááákhle..." a vylíčí mi vlastní českou cestu. Řeknu mu, že ne, že má udělat jak jsem řekl. Český pracant odejde, pomlouvá mne, že jsem vůl, udělá to podle sebe, aby se se nakonec zjistilo, že to je špatně a musí se práce předělat. A takhle to je v Česku všade, nejen v elektronice... Díky tomu je dneska Česko na huntě, předlužený, zaostalý stát.
Co by v tom bylo - prachy. Za Indy vykonávající práci přes internet neodvádí v Británii žádné odvody, platí jen daň ze svého zisku zmenšeného o vykázané investice - kdyby platil lidem tady, musel by setsakrametsky přitlačit... No co, chová se tržně - ale to neznamená, že mu za to a za jeho názory nutně musí každý tleskat.
Nasliněný prst na svorkovnici domovního rozvaděče: Jó, paninko, máte tam ty Voltíky všecky...
A kutilmile - nelituju tě
!!!
A kutilmile - nelituju tě
![Mr. Green :mrgreen:](./images/smilies/icon_mrgreen.gif)
![Mr. Green :mrgreen:](./images/smilies/icon_mrgreen.gif)
Pracuju teď na SW projektu, který začali dělat Holanďani, pokračovali na tom Britové a později i Indové. Kdysi jsem měl tu čest louskat jakýsi kus 8051 assembleru po Němcích ze Siemensu. Do ruky se mi dostal i například zadrátovaný firmware floppy diskového kontroléru z ruské kopie PDP. Kdo dělal na PDP minipočítačích a OS RSX11 tak si užil assembleru DEC, jelikož se systém před instalací podmíněně překládá a linkuje. Takže můžu říct, že programátorská prasata i dobří kodéři jsou všude a úspěšnost výsledného produktu závisí hlavně na dobrém produktovém managementu a celkové síle firmy věc dotáhnout a prodat.
Jako velmi dobrý programátorský styl, ze kterého se člověk může učit, jsem zažil od jednoho mládence z Thajska, ze Slovenska a taky třeba zdrojové kódy od Borlanda.
Jako velmi dobrý programátorský styl, ze kterého se člověk může učit, jsem zažil od jednoho mládence z Thajska, ze Slovenska a taky třeba zdrojové kódy od Borlanda.
Tak to já mám s Indy opačné zkušenosti typu:kvitko píše:Víte jaký je rozdíl mezi indickým a českým pracantem? Indickýmu pracantovi řeknu udělej tohle a takhle. Indický pracant srazí patky a řekne "Yes sir" a jde to udělat. Český pracant odpoví: "A nešlo by to táááákhle..." a vylíčí mi vlastní českou cestu. Řeknu mu, že ne, že má udělat jak jsem řekl. Český pracant odejde, pomlouvá mne, že jsem vůl, udělá to podle sebe, aby se se nakonec zjistilo, že to je špatně a musí se práce předělat.
-jak si stojí projekt, plníme harmonogram? - Yes, sir!
- a máte hotovo tamto? - Yes.
- no a kde to je? - Yes.
- tak tohle ještě není? Kdy to bude? - Yes.
V současnosti jsem v týmu, který dostal projekt na dodělání. Firma to bere z Británie kvůli ceně práce a špatnému řízení a taky práve z Indie kvůli těm "pracantům".
ja som úplný začiatočník čo sa týka elektroniky, a napriek tomu že k tejto veci nemám čo ,,pindať" napíšem jednu vec.
Raz som pracoval pre človeka, u ktorého som upravoval projekt malého ubyt. zariadenia, a z tejto skúsenosti viem, že je nemožné odviesť prácu dobre pre človeka, ktorý nevie jasne a presne vyjadriť čo vlastne chce od svojich pracovníkov.
k situácií podobnej ako u toho HPIB - osobne si myslím, že (obrazne povedané) netreba vedieť ,,názov" nejakej veci na to, aby som vedel to ako tá vec pracuje a ako ju vylepšiť...
Raz som pracoval pre človeka, u ktorého som upravoval projekt malého ubyt. zariadenia, a z tejto skúsenosti viem, že je nemožné odviesť prácu dobre pre človeka, ktorý nevie jasne a presne vyjadriť čo vlastne chce od svojich pracovníkov.
k situácií podobnej ako u toho HPIB - osobne si myslím, že (obrazne povedané) netreba vedieť ,,názov" nejakej veci na to, aby som vedel to ako tá vec pracuje a ako ju vylepšiť...