záhada transilov v H-moste s N-FETmi - vyriešené :-)
Moderátor: Moderátoři
Mám takové tušení, že se dotyčný snaží zbastlit něco na způsob měníče 12V/230 bez klasického trafa, tedy udělá si nejdříve spínaný zdroj 12V/300V a potom na něj dá Hmost, který mu z toho udělá 50Hz "hranatý (modifikovaný) sinus"Andrea píše: Nepomotalo se ti to nějak? Tady se řeší kapacitní zátěž na výstupu H-můstku nikoliv na jeho vstupu, tak proč do toho motáš filtr na vstupu PC zdroje?
Tak jsem to taky z prvního dotazu pochopil, jelikož ten H-mùstek pracuje na 50Hz. Takže na je ho výstupu bude prùbìh "obdélník s mezerou".Zmije píše:Mám takové tušení, že se dotyèný snaží zbastlit nìco na zpùsob mìníèe 12V/230 bez klasického trafa, tedy udìlá si nejdøíve spínaný zdroj 12V/300V a potom na nìj dá Hmost, který mu z toho udìlá 50Hz "hranatý (modifikovaný) sinus"Andrea píše: Nepomotalo se ti to nìjak? Tady se øeší kapacitní zátìž na výstupu H-mùstku nikoliv na jeho vstupu, tak proè do toho motáš filtr na vstupu PC zdroje?
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
![Evil or Very Mad :evil:](./images/smilies/icon_evil.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Stan3 - v medzere medzi pulzami nie sú všetky FETy zavreté, taký stav nastať prakticky nemôže, v princípe v medzere sú otvorené oba spodné FETy, ktoré vlasne skratovávajú záťaž, pri kladnej polvlne zavrie dajme tomu ľavý spodný a otvorí ľavý horný, takže vlastne na chvíľočku sú počas dead-time oba ľavé FETy zavreté, ale pravý spodný ostáva otvorený.
Andrea prosím ťa nemáš v zozname nejakú stránku ohľadom tej teórie so spínaním FETov a tej náhradnej schéme? Ak by niekto vedel o niečom podobnom ako napríklad walter-schmidt ohľadom spínaných trafáčikov a cievok, to by bolo super
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
http://focus.ti.com/lit/ml/slup169/slup169.pdf
Ale nesmíš všemu věřit i experti z TI občas píšou blbosti.
Ale nesmíš všemu věřit i experti z TI občas píšou blbosti.
Ved áno, logicky by mal na vstupe v PC zdroji byť LC filter, niekedy tam ale bývajú namiesto indukčností iba drôtové prepojky, kondíky tam ale sú
V tom mojom PC zdroji neviem, ale blblo to aj na iných záťažiach, nielen PC zdroji, blblo to proste vždy, ako to nebola odporová alebo indukčná záťaž alebo naprázdno, tam to bolo bez problémov, takže nejako to musí súvisieť s tými prúdovými rázmi spôsobených prudkým skokom napätia z 0 na 300V na kapacitnej záťaži, ináč si to neviem vysvetliť, ale tú príčinu zatiaľ nechápem ani náhodou, nejako to musí súvisieť s tým ovplyvňovaním pri spínaní FETov...
![Shocked 8O](./images/smilies/icon_eek.gif)
Tak se dám poddat. Nějak jsem tam nic neobjevil. Čím to teda je?Andrea píše:http://focus.ti.com/lit/ml/slup169/slup169.pdf
Ale nesmíš všemu věřit i experti z TI občas píšou blbosti.
Jediné, co mě napadlo, že kapacita toho transilu a ořezání případných překmitů přece jen o trošku zpomalí spínání, které je už tak na hranici parametrů. Čímž by to mohlo dřív shořet. Ale zdaleka to nevysvětluje, že ty trasily ten průběh úplně zmrší. To by byl zmršenej i bez nich.
Nikde jsem netvrdila, že v tom článku je vysvětlení, proč to blbne, jen jsou tam náhradní schémata MOSFETů, po kterých se Pete sháněl.piitr píše:Tak se dám poddat. Nějak jsem tam nic neobjevil. Čím to teda je?Andrea píše:http://focus.ti.com/lit/ml/slup169/slup169.pdf
Ale nesmíš všemu věřit i experti z TI občas píšou blbosti.
Áno, práve meraním priebehov bolo vidno, že ak to začalo prskať, tak všetky priebehy sa pomenili, na výstupe neboli obdlžniky s medzerou, ale jednu medzeru začalo vynechávať, druhú skrátilo, ale práve na tých spodných Gčkach bolo najviac vidno že tam asi bude príčina, na osciloskope nebol iba obdlžnik, ale to prskanie tam bolo vidno na začiatku obrazovky ako keby tam boli napäťové prierazy, ale nedalo sa to zasynchronizovať takže bolo vidno iba akoby vytrhávalo impulz a vznikala krivka s podstatne vyšším napätím ako amplitúda budiaceho priebehu, asi to má voľačo spoločné s tou parazitnou kapacitou Cgd, možno cez ňu pri zatváraní FETu, pri prudkom náraste napätia DS z nuly na 300V, to napätie ovplyvní napätie na Gčku, len stále neviem nijako pochopiť, prečo to bez transilu ide správne, logicky by to mohlo bez neho prerážať, on by mal predsa obmedziť Ugs aby neprerazilo izolačnú vrstvu Gčka
Teraz ešte riešim ako čo najviac zoptimalizovať výstupný priebeh aby mohla na menič bežať klimatizácia, kompresor má veľký odber a dá sa tam meniť veľkosť amplitúdy, šírka impulzu aj frekvencia, musím pozisťovať aký vplyv na chod asynchrónneho motora bude mať zmena niektorej hodnoty, už som zmenou frekvencie zistil, že ak sa zvýši, tak to bzučanie podstatne stíchne, ale sa trochu zvýši odber, no a pretože to nie je sínusovka, tak bude treba nájsť čo najlepší pomer medzi veľkosťou amplitúdy a šírky impulzu, pri zachovaní zhruba tých 230Vef na záťaži, po všetkých týchto ťažkostiach už nejako nemám chuť začať vyvíjať ten sínusový menič, tam bude problémov oveľa viac ![Sad :(](./images/smilies/icon_sad.gif)
![Confused :?](./images/smilies/icon_confused.gif)
![Sad :(](./images/smilies/icon_sad.gif)