Stepdown so 494 spetna vezba
Moderátor: Moderátoři
Stepdown so 494 spetna vezba
ahojte
snazim sa spravit si dielensky zdroj s TL494. Trafo 40V 10A, pouzil som odbocku 24V, tie znizujem stepdownom. Mam vsak problem s regulaciou prudu aj napetia. Akonahle zaberie regulacia zacne sa to cele "klepat" na 250Hz frekvencii, cele to huci a na vystupe je zvlnenie podobne pile o amplitude viac ako 1V (cim vecsia zataz , tym vecsia amplituda, zatial som z toho tahal max 15A , ale to som uz myslel ze pri obmedzeni mi roztrhne cievku) a frekvencii cca 250Hz (tato sa nemeni zmenou frekvencie TL494 (normalne bezi na 25kHz, zvysoval som az na 100kHz). Ono sa to snazi drzat tu nastavenu hodnotu ale ta hysterezia je na zaplakanie.
Ak to regulujem iba rucne (potenciometeom R5 menim dlzku pulzu) tak to ide pekne, ziadne brutalne zvlnenie na vystupe nieje (da sa to plinulo regulovat od 0V do 20V, prud pri 20V som skusal 15A - kratkodobo). Skusal som kadeco, jedno co ma zaraza ze pri regulacii napetia R8 + optoclen aj regulacii prudu ACS712 to kmita na rovnakej frekvencii. Jedine funkcne riesenie ktore som nasiel na regulaciu napetia je na scheme 2, kde som nesiel cez chybove zosilnovace ale priamo cez ich vystup a este to filtroval 100mikrovym kondikom. Touto schemou som skusal menit zataz od 1A do cca 10A skokovo a napetie sa nemenilo (na skope to pekne menilo dlzku pulzu, ako to vyrovnavalo meniacu sa zataz) taktiez zvlnenie na vystupe bolo velmi pekne (akoby som to reguloval rucne). Vie mi niekto poradit ako to rozchodit cez tie chybove zosiky, pripadne kde som spravil cybu (na tych shemach co som nasiel na nete to vyzera uplne jednoducho a bezproblemovo)? Pripadne by som nechal regulaciu napetia tak ako mi funguje ale co s prudom? PS skusam to na troch roznych plosakoch, skusam kadeake zapojenia , ine zdroje aj vykony, ine napajanie 494ky a furt mi to kmita - nechapem.
vopred dik za reakcie
snazim sa spravit si dielensky zdroj s TL494. Trafo 40V 10A, pouzil som odbocku 24V, tie znizujem stepdownom. Mam vsak problem s regulaciou prudu aj napetia. Akonahle zaberie regulacia zacne sa to cele "klepat" na 250Hz frekvencii, cele to huci a na vystupe je zvlnenie podobne pile o amplitude viac ako 1V (cim vecsia zataz , tym vecsia amplituda, zatial som z toho tahal max 15A , ale to som uz myslel ze pri obmedzeni mi roztrhne cievku) a frekvencii cca 250Hz (tato sa nemeni zmenou frekvencie TL494 (normalne bezi na 25kHz, zvysoval som az na 100kHz). Ono sa to snazi drzat tu nastavenu hodnotu ale ta hysterezia je na zaplakanie.
Ak to regulujem iba rucne (potenciometeom R5 menim dlzku pulzu) tak to ide pekne, ziadne brutalne zvlnenie na vystupe nieje (da sa to plinulo regulovat od 0V do 20V, prud pri 20V som skusal 15A - kratkodobo). Skusal som kadeco, jedno co ma zaraza ze pri regulacii napetia R8 + optoclen aj regulacii prudu ACS712 to kmita na rovnakej frekvencii. Jedine funkcne riesenie ktore som nasiel na regulaciu napetia je na scheme 2, kde som nesiel cez chybove zosilnovace ale priamo cez ich vystup a este to filtroval 100mikrovym kondikom. Touto schemou som skusal menit zataz od 1A do cca 10A skokovo a napetie sa nemenilo (na skope to pekne menilo dlzku pulzu, ako to vyrovnavalo meniacu sa zataz) taktiez zvlnenie na vystupe bolo velmi pekne (akoby som to reguloval rucne). Vie mi niekto poradit ako to rozchodit cez tie chybove zosiky, pripadne kde som spravil cybu (na tych shemach co som nasiel na nete to vyzera uplne jednoducho a bezproblemovo)? Pripadne by som nechal regulaciu napetia tak ako mi funguje ale co s prudom? PS skusam to na troch roznych plosakoch, skusam kadeake zapojenia , ine zdroje aj vykony, ine napajanie 494ky a furt mi to kmita - nechapem.
vopred dik za reakcie
- Přílohy
-
- ScreenPart_2014-01-06_21.56.28.png
- (40.74 KiB) Staženo 80 x
-
- ScreenPart_2014-01-06_21.57.22.png
- (33.86 KiB) Staženo 92 x
Čo tak kompenzovať... napäťovú spätnú väzbu.
Tie hodnoty nie je jednoduché vycicať z prsta. Záleží to na veľa veciach okolo.
Pre regulovateľné zdroje nájsť optimálne hodnoty chce možno aj trpezlivosť a šťastie.
Tie hodnoty nie je jednoduché vycicať z prsta. Záleží to na veľa veciach okolo.
Pre regulovateľné zdroje nájsť optimálne hodnoty chce možno aj trpezlivosť a šťastie.
- Přílohy
-
- Zpätna_väzba_kompenzácia.PNG
- (38.22 KiB) Staženo 50 x
Myslím si, že je problém v chování regulační smyčky jak u regulace napětí (tj. obvykle RC článek mezi piny 2 a 3), tak i u regulace proudu - tj. pak mezi piny 15 a 3. Pokud tento článek chybí nebo má nevhodné hodnoty, tak regulace zakmitává a to se projevuje různými (hrůznými) zvuky, co vydávají výkonové spínače nebo trafo. A na výstupu je pak zvlnění, odpovídající zakmitávající regulaci. Mezi piny 3 a 2 např. sériový RC článek 22k a 10n a mezi piny 3 a 15 článek 22k a 100n. Hodnoty je potřeba vyzkoušet (upravit), aby vyhovovaly v celém rozsahu regulace.
Mně připadá podivné zapojení optočlenu pro snímání výst. napětí. Je to takhle správně?
Chybí tam jednak omezovací odpor k LED (v některých polohách potenciometru R8 ). Při nevhodném přechodovém stavu může dioda dostat plné napětí. A taky musí být výst. napětí hodně závislé na momentální kondici, hlavně teplotě, optočlenu. Výst. napětí nebude lineárně závislé na natočení potenciometru, ale to je to nejmenší.
Musí tam být optočlen? Nestačil by dělič? Nebo dělič s invertorem?
Taky by mě zajímalo, jestli např. C2 je skutečně 4700uF? Nebo 4,7uF?
Jinak souhlasím, že je nutné nějaké zpětnovazební RC prvky doplnit.
Chybí tam jednak omezovací odpor k LED (v některých polohách potenciometru R8 ). Při nevhodném přechodovém stavu může dioda dostat plné napětí. A taky musí být výst. napětí hodně závislé na momentální kondici, hlavně teplotě, optočlenu. Výst. napětí nebude lineárně závislé na natočení potenciometru, ale to je to nejmenší.
Musí tam být optočlen? Nestačil by dělič? Nebo dělič s invertorem?
Taky by mě zajímalo, jestli např. C2 je skutečně 4700uF? Nebo 4,7uF?
Jinak souhlasím, že je nutné nějaké zpětnovazební RC prvky doplnit.
Na tom optočlene a trimri ( R8 ) mi vadí to, že výstupné napätie bude mať veľkú tepelnú závislosť, tak ako sa menia parametre optočlena s teplotou. A tie lietajú parádne.
Je mi jasné prečo tam musí byť ten optočlen. Len nevidím dôvod použitia takej topológie (myslím ten trazistor a indukčnosti v zápornej časti).
Je mi jasné prečo tam musí byť ten optočlen. Len nevidím dôvod použitia takej topológie (myslím ten trazistor a indukčnosti v zápornej časti).
v prvom rade Vam dakujem za reakcie
, uz som si medzitym nieco nastudoval ako atlmit zisk tych zosilnovacov (mal som lepsie citat datasheet a nekaslat na to co tam je)
preco robim tento zdroj - nejde mi ani tak o vyskednu perfektnu funkcnost ale o to nieco nove sa naucit, vsetko co zapojim premeriam, preskusam zmeny frekvencie , zatazenie ...., ked uz som sa trochu naucil ovladat mosfet tak som sa vrhol na toto, celu schemu som si vymyslel - ano v prvom momente som este nechcel pouzit N mosfet ale P mosfet (mam v skrinke aj taky) ale nevedel som ako ho budit bez galvanickeho oddelenia (furt sa mi zdalo ze tam dostanem vysoke a rozne napetie na G, teraz viem ze by to nebolo tak zlozite ako som si myslel, ale ostal som pri tomto oddeleni optronom a meranie prudu tym hallom. Ked budem mat chvilu (asi vikend) tak teda skusim upravit tu spetnu vezbu a uvidime. co sa tyka tepelnej nestability - ako som pisal na zaciatku predstavujem si to ako dielensky nie laboratorny zdroj - staci mi ak to udrzi priblizne nejake nastavene napetie a obmedzi nastaveny prud. co sa tyka optronu teoreticky ho mozem odpalit ale zatial neriesim. C2 na tom optone je v skutocnosti 100mikro (chybicka pri kresleni schemi). este taka drobnost - neviete mi poradit kde najdem nieco o vypocte RC na obmedzenie du/dt mosfetu? zatial dik, cez vikend sa ozvem ako mi to ide
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
preco robim tento zdroj - nejde mi ani tak o vyskednu perfektnu funkcnost ale o to nieco nove sa naucit, vsetko co zapojim premeriam, preskusam zmeny frekvencie , zatazenie ...., ked uz som sa trochu naucil ovladat mosfet tak som sa vrhol na toto, celu schemu som si vymyslel - ano v prvom momente som este nechcel pouzit N mosfet ale P mosfet (mam v skrinke aj taky) ale nevedel som ako ho budit bez galvanickeho oddelenia (furt sa mi zdalo ze tam dostanem vysoke a rozne napetie na G, teraz viem ze by to nebolo tak zlozite ako som si myslel, ale ostal som pri tomto oddeleni optronom a meranie prudu tym hallom. Ked budem mat chvilu (asi vikend) tak teda skusim upravit tu spetnu vezbu a uvidime. co sa tyka tepelnej nestability - ako som pisal na zaciatku predstavujem si to ako dielensky nie laboratorny zdroj - staci mi ak to udrzi priblizne nejake nastavene napetie a obmedzi nastaveny prud. co sa tyka optronu teoreticky ho mozem odpalit ale zatial neriesim. C2 na tom optone je v skutocnosti 100mikro (chybicka pri kresleni schemi). este taka drobnost - neviete mi poradit kde najdem nieco o vypocte RC na obmedzenie du/dt mosfetu? zatial dik, cez vikend sa ozvem ako mi to ide
myslim du/dt medzi D a S , tranzistor sa musi zatvorit skor ako medzi D a S narastie napetie , to napetie musi spomalit nabijanie kondenzatora (v mojej scheme C6) cez nejaky odpor, pripadne sa tam dava tiez dioda paralelne k odporu. Vsetko co som na nete nasiel pojednava o tom du/dt ktore sa riadi ovladanim G.
nikde neviem najst vypocet RC pripadne RDC medzi S a D tranzistora.
nikde neviem najst vypocet RC pripadne RDC medzi S a D tranzistora.
Ta časová konstanta RC článku určuje chování regulačních smyček jednoho a druhého chybového zesilovače - jeden je na regulaci výstupního napětí, druhý na omezení proudu.
S dobou sepnutí/rozepnutí Fetu to nemá nic společného! Regulace výstupu probíhá šířkovou modulací pulsů (doby otevření/zavření spínače - Fetu) a doba sepnutí/rozepnutí Fetu musí být řádově kratší, než perioda pulsů.
Vlastnosti regulační smyčky se rojevují v chování výstupu při změnách (zátěže, napájení atd.) - např. po připojení zátěže napětí na výstupu poklesne ... a jak rychle se dostane na správnou hodnotu, jestli s tlumeným náběhem nebo s překmitem... a stejně při kolísání nebo poklesu zátěže - prostě jak regulace stíhá změny uregulovat. Stejně jako třeba při kolísání napětí na primární straně zdroje (v síti) - jak se (ne)projeví na výstupu taky záleží na chování obou regulačních smyček.
S dobou sepnutí/rozepnutí Fetu to nemá nic společného! Regulace výstupu probíhá šířkovou modulací pulsů (doby otevření/zavření spínače - Fetu) a doba sepnutí/rozepnutí Fetu musí být řádově kratší, než perioda pulsů.
Vlastnosti regulační smyčky se rojevují v chování výstupu při změnách (zátěže, napájení atd.) - např. po připojení zátěže napětí na výstupu poklesne ... a jak rychle se dostane na správnou hodnotu, jestli s tlumeným náběhem nebo s překmitem... a stejně při kolísání nebo poklesu zátěže - prostě jak regulace stíhá změny uregulovat. Stejně jako třeba při kolísání napětí na primární straně zdroje (v síti) - jak se (ne)projeví na výstupu taky záleží na chování obou regulačních smyček.
Naposledy upravil(a) sis2 dne 10 led 2014, 10:09, celkem upraveno 1 x.
co myslim pod pojmom obmedzit du/dt : neviem ci mozem citovat Danyka , tak davam link http://danyk.cz/mosfety.html
ak na ten tranzistor RC clanok nedam tak samozrejme topi jak hovado, sice menej ako keby som mal zle (nie strme) budenie ale aj tak je to dost
ak na ten tranzistor RC clanok nedam tak samozrejme topi jak hovado, sice menej ako keby som mal zle (nie strme) budenie ale aj tak je to dost