A v důsledku toho motor auta tlačí akční silou auto dopředu, a současně reakční silou silnici dozadu, včetně ostatní zeměkoule. S ohledem na hmotnost naší země 6·10²⁴ kg zanedbávají vzniklé zrychlení nejen středoškoláci, ale i inženýři, vědci a většina bastlířů.mtajovsky píše:...Síly vždy vznikají mezi hmotnými tělesy jako dvojice akce a reakce...
Matematická pomoc
Moderátor: Moderátoři
Vezměme tedy analogický příklad na kterém se problém demonstruje lépe.
Vynesení družice na oběžnou dráhu.
Nosná raketa vykoná zrychlení z 0 na cca 20 km/s (odhad). Jakmile raketa cílové rychlosti dosahne, tak už dále zrychlovat nesmí a umístí družici na orbit.
Družice koná rovnoměrný pohyb po orbitu požadovanou rychlostí tak aby byly obě složky (dostředivá i odstředivá síla) v rovnováze.
Pokud by rychlost byla nižší, převážila by dostředivá (gravitační) síla a družice by po spirále padala k Zemi.
Pokud by byla rychlost vyšší převážila by odstředivá síla..
Protože je rychlost rovnoměrná a správná, tak se družice drží na orbitu a výslednice všech sil na ní působící je 0
Vynesení družice na oběžnou dráhu.
Nosná raketa vykoná zrychlení z 0 na cca 20 km/s (odhad). Jakmile raketa cílové rychlosti dosahne, tak už dále zrychlovat nesmí a umístí družici na orbit.
Družice koná rovnoměrný pohyb po orbitu požadovanou rychlostí tak aby byly obě složky (dostředivá i odstředivá síla) v rovnováze.
Pokud by rychlost byla nižší, převážila by dostředivá (gravitační) síla a družice by po spirále padala k Zemi.
Pokud by byla rychlost vyšší převážila by odstředivá síla..
Protože je rychlost rovnoměrná a správná, tak se družice drží na orbitu a výslednice všech sil na ní působící je 0
berk << řekl bych pár upřesnění.
Obě síly jsou v rovnováze vždy, jde o dvojici akce-reakce. Věc je v tom, jestli dostředivá síla, čili v tomto případě gravitace, dostačuje k zakřivení dráhy v kružnici daného poloměru při dané rychlosti. Jestliže ne, dráha se zakřiví jinak. Výpočet dráhy z rovnosti gravitace a odstředivé síly se dělá pro speciální případ kruhového pohybu a tato rovnost svádí k domněnce, že jde o dvě síly na jedno těleso. Nejde, odstředivá síla je síla, kterou se těleso brání zakřivování své trajektorie, tudíž jeho reakce. Viz také 3. poznámka.berk píše:Družice koná rovnoměrný pohyb po orbitu požadovanou rychlostí tak aby byly obě složky (dostředivá i odstředivá síla) v rovnováze.
Pokud je nízká rychlost, reakce tělesa na zakřivování dráhy (tedy odstředivá síle) nestačí na udrženi kruhového pohybu. Jelikož je gravitační pole konzervativní a v případě, že neuvažujeme tření případnou atmosféru, je křivka vždy kuželosečka, v daném případě to bude elipsa, protože celková energie (kinetická + potenciální) bude menší než 0. V jejím každém bodě bude zakřivení takové, aby se reakce tělesa na zakřivování dráhy rovnala gravitaci v daném bodě.berk píše:Pokud by rychlost byla nižší, převážila by dostředivá (gravitační) síla a družice by po spirále padala k Zemi.
Tak tohle je právě ten omyl, že se nerozlišuje akce a reakce. Kdyby byla výslednice všech sil na družici 0, bude se pohybovat rovnoměrně přímočaře (1. NPZ), nikoliv po kružnici. Po té se pohybuje proto, že na ni působí (bez tření a tak dále) jediná dostředivá síla - gravitace. Odstředivá síla není síla působící na družici, ale její reakce, tedy síla, kterou družice působí na Zemi. Skládat nelze sílu na těleso a jeho reakci. To jsou síly působící na různá tělesa a to je celá ta štrapace, která se táhne touto debatou.berk píše:Protože je rychlost rovnoměrná a správná, tak se družice drží na orbitu a výslednice všech sil na ní působící je 0
Prosím tě, nepřeháněj, ano? 20km/s je víc než třetí kosmická rychlost u Země, s takovým fofrem by vynášený těleso briskně zamířilo kamsi k Aldebaránu nebo jiný hvězdě mimo Solární systém...berk píše:Vezměme tedy analogický příklad na kterém se problém demonstruje lépe.
Vynesení družice na oběžnou dráhu.
Nosná raketa vykoná zrychlení z 0 na cca 20 km/s (odhad). Jakmile raketa cílové rychlosti dosahne, tak už dále zrychlovat nesmí a umístí družici na orbit....
Když pominu těžko představitelnou energetickou náročnost takovýho nosiče (zatím všechny 4 tělesa "lidskýho původu", který nakonec opustí Solární systém, nabraly svou rychlost pro výlet do mezihvězdnýho prostoru gravitačním manévrem pomocí průletu kolem extra hmotnejch planet) a z toho plynoucí obrovský rozměry a váhu, tak by bylo před takovou úvahou vhodný konzultovat v otázce pojmů a velikostí rychlosti aspoň učebnici fyziky nebo Wikipedii = I. kosmická rychlost neboli "oběžná" platí pro těleso na orbitě kolem planety, pro Zemi je těsně pod 8km/s, II.kosmická rychlost je tzv. "úniková" = vyvádí těleso z dosahu přitažlivosti planety a navádí ho na přeletovou dráhu k jiný planetě = pro Zemi 11,2km/s a III.kosmická rychlost je potřebný nabrat pro únik z oblasti přitažlivosti Slunce (mezihvězdnej přelet) - ta je v případě tělesa odlítajícího od Země asi 16,7km/s.
Absolutní hodnota těchto rychlostí závisí podle Newtonovic zákonů samozřejmě i na hmotnosti planet/hvězd, od kterých nebo kolem kterých se pohyb odehrává a taky na vzdálenosti, ve který se pohyb odehrává - viz Gravitační zákon...
Nasliněný prst na svorkovnici domovního rozvaděče: Jó, paninko, máte tam ty Voltíky všecky...
A kutilmile - nelituju tě
!!!
A kutilmile - nelituju tě
![Mr. Green :mrgreen:](./images/smilies/icon_mrgreen.gif)
![Mr. Green :mrgreen:](./images/smilies/icon_mrgreen.gif)