Krátkodobá korekce je aditivní tj. se % korekce přičítá k hodnotě délku vstřiku v mapě a nebo odečítá. Dlouhodobá korekce je multiplikativní tj. násobná tedy se touto % odchylkou hodnota v mapě násobí
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
jsou to dost velké rozdily v času mezi těmito dvěma typy korekcí.
Ty krátkodobé korekce to mají okamžitý vliv na délku vstřiku, ty dlouhodobé si jednotka motoru vytváří podle průměrných odchylek krátkodobých korekcí.
Jinak pro úzkopásmovou lambda sondu znamená 0V = hodně kyslíku (λ>1,2) a ~0,9V = málo kyslíku (λ<0,8 ). Střed, tedy λ=1 je 0,475V. To pásmo přechodu je hodně úzké (proto úzkopásmová sonda) a reálně ta regulace skáče pravidelně někde mezi λ=0,97-1,03. Pořád nahoru/dolů/nahoru/dolů - chudá bohatá
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
To širokopásmové sondy s napětím 0-5V to je jiná, tam si jednotka může měřit λ směsi přesně a pracovat i s hodně chudou směsí.
Lambda za katalyzátorem analyzuje jeho funkci a je jenom úzkopásmová. Zatímco ta co je před katalyzátorem se obvykle dává širokopásmová. A ta za katalyzátorem právě kontroluje jeho funkci. Pokud by průběh výstupu byl shodný s tím co leze z lambdy před ním, tak to jednotka vyhodnotí jako vadný katalyzátor. Úplně rovná čára to být může, ale měla by pulzovat.
No bude to ještě bádání s fantómovou závadou
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
zlaté karburátory...