Referenci máme řešenou obvodem LT1461.
http://cds.linear.com/docs/en/datasheet/1461f.pdf
Maximální mez nepřesnosti má katalogově 0,04%.
Pak záleží taky na ADC (bez komentáře, chce to vybrat nějaký sakra lineární)
V řádu jednotek mA jsme pouze chtěli, aby se to "hýbalo" ale desítky mA jako přesnost stačí. I když po poslední kalibraci v pátek to ukazovalo slušně i v jednotkách mA.
Je mi jasné, že takto velké rozsahy se řeší vícerozsahovými měřiči, ale s LTC1602 se nabízelo vyzkoušet, jestli je opravdu tak dobrý, jak výrobce inzeruje. Donedávna byl vstupní offset čidel 3uV utopií.
Čili naše otázka nestála "k čemu je takové rozlišení" ale v prvopočátku to bylo spíš "zkusíme, co je dnes možné dosáhnout s poslední generací IO".
Kalibrační přistroj nám změří jednak offset a pak náklon křivky převodu I->AD digits. Kalibrace běží většinou dlouho, aby bylo statisticky hodně dat. Výsledek nám vyplivne tabulku a graf o kolik to máme posunuté nahoru nebo dolů (offset) a o kolik musíme korigovat sklon křivky (gain, násobitel). Další graf ukazuje celý rozsah 10mA - 50A jak se pohybuje chyba měření.
Bohužel zatím je LTC tak dobré, že ostatní obvody v řetězci jeho přesný výstup nezvládají zpracovat.
Logaritmický převod je zajímavá myšlenka. Umožnila by zvětšit rozlišení dole, kde je to zajímavé, na úkor proudů v řádech desítek A, kde nás mA až zas tolik nezajímají. Otázkou je, jak přesně by se povedl ten dvojí převod realizovat. Kdyby šel zpětný převod nějakým jednodušším vzorcem s dostatečnou přesností, proč ne. Teď mne totiž z hlavy nenapadá, jak moc je exp funkce rychlá, aby to moc nedegradovalo rychlost (frekvenci) měření a kalibrace takového zařízení by byla podstatně složitější.
Na co využít celý rozsah v praxi, napadá mne třeba zadání jednoho výrobce větrných turbín, jejich představa byla, aby bylo možné přesně určit, kdy začne zařízení dodávat proud. Takový parametr označují v katalozích jako "cut-in" a bývá vztažený na rychlost větru. U turbín je to velmi důležitý parametr, obzvlášť v našich končinách, kde jsou větrné podmínky bídné, může změna tohoto parametru u jiného výrobce znamenat roční změnu výnosů o desítky procent. Pokud ovšem mají dnešní Hallova čidla v oblasti nuly značný šum a veškerá odporová čidla velký proudový offset (začínají měřit až nad touto hodnotou), tenhle parametr se musí měřit vícerozsahovým měřidlem, což je vždycky problém (složitost, poruchovost, cena). S tímhle čidlem by to bylo možné měřit přímo a přitom zachovat hormí mez měření v desítkách ampér. Dalších praktických využití se určitě najde spousta, pokud by byla linearita zařízení v celém rozsahu opravdu dobrá. Znamenalo by to postupný konec složitých, drahých a poruchovějších vícerozsahových měřičů.