Napsal: 29 bře 2015, 16:05
Nehádam sa, veľmi záleží na konštrukcii MB.
Keďže konštrukcia MB je daná, tak na predĺženie životnosti môžeš použiť kondy s nižším ESR ako pôvodné a zároveň na vyššie napätie za cenu zníženia kapacity pri dodržaní pôvodných rozmerov.
My sme začali používať polyméry od 2011 X-CON ULR 1500uF/6.3V 10x12.5 s endurance 2000h/105°C, ripple current 5560mA/105°C/100-300kHz, ESR 10mOhm
a zatial sa držia všetky dodnes.
Avšak vzhľadom na takmer 4 násobnú hodnotu ripple current týchto kondov je treba overiť či konkrétne mosfety v DC-DC meniči v konkrétnej konštrukcii zvládnu toto prúdové zaťaženie.
Proste treba si urobiť najprv analyzu konkrétneho obvodu, či to tam môžeš strčiť alebo nie, inak si spôsobíš ešte väčšie problémy.
Od tohoto roku sme začali začali s hromadným repasom ATX, kde aj Rubycon YXG 2200uF/10V 10x30, Nippon Chemicon KY na 5V vetve odišiel po 4 rokoch, Teapo SY po 3 rokoch a Decon SHF po 3 rokoch v pozícii hned za schottky usm. diodou, takže od tohoto roku ten prvý kond nahrádzame polymerom X-CON ULR 1200uF/10V alebo Decon HEN 1200uF/10V 10x12.5.
Proste blbá konštrukcia tohoto zdroja, že kond je 3 mm od chladiča, ktorý je horúci na 65°C a pulzné mamáhanie je dosť vysoké až 10A.
Ako tam ako prvý kond vydrží polymer uvidí len čas, avšak nedivím sa že SY s prúdom max. 1910mA a endurance 5000h/105°C a tiež podobný YXG a KY dlho nevydržali a už vôbec nie Decon SHF s prúdom 1200mA, load life 7000h/105°C.
Konštrukcia bola urobená takto zámerne, to je jasné, pretože org. kondy tam osadili Capxon KM alebo Teapo SC, ktoré tam vydržia tak 1.5 roka v nonstop prevádzke.
Teoreticky aj ked tieto polymery majú len 2000h/°C ich prakticke životnost v tom zdroji kým ich ESR dosahne 100mOhm môže byť až 6-7 rokov.
Keďže naša cena X-CON ULR alebo Decon HEN je asi 15 centov za kus, tak sa to oplatí testovať.
V TME je cena 25-30 centov.
Takže to zhrniem, že na obvode s veľkou pulznou záťažo či už od spínacieho mosfet, schootky diody alebo rázových odberov z CPU Vcore, je klúčové aký najvyšší ripple current môže kond poskytnúť bez zvýšeného opotrebovania a ak je pretažovaný vyšším prúdom, potom ide do p... tak rýchlo aký je percentuálny pomer sústavného preťažovania oproti doporučenému preťaženiu.
Proste sa vnútorne zahrieva omnoho viac, keďže tepelné straty na ESR tohoto kondu sú vyššie prechodom vysokého prúdu a dôjde skôr ku poškodeniu oxi hliníka ako dialektrika a tým sa zvyšuje zvodový prúd a naštartuje sa pandorina skrinka typu, čím väčšie teplo, tým vyšší ESR a zvod až proste elektrolyt začne tlakovať na bezpečnostný uzáver kondu.
Prípadne skôr ako sa uzáver dvyhne, lebo na to treba dost veľký tlak, prdne tesniaca gumička pri vývodoch a vyfučí to odtial a ostanu len hlinikove elektrody so suchým papierom.
Čím menej čistý hliník výrobca použije, tým je ESR vyššie na daný rozmer a moc mu nepomôže ani elektrolit s vyšším bodom varu.
Proste esr a teda aj pulzný prúd závisí hlavne na kvalite hliníku elektród.
Preto aj kondy s väčším rozmerom so zachovaním rovnakej kvality hliníku vydržia dlhšie...
Ohladne primárnych kondov na 400-450V pre zdroje záleží hlavne na tom, či zdroj používa aktivnu PFC alebo nie.
Ak PFC nemá, tak na dlhú žívotnosť postačí akýkoľvek kond s posilnenými vývodmi v mieste prechodu valcového vývodu do ktorého je nabodovaný drát vývodu.
Ten valcový vývod po prechode na plochý plát hliniku nanitovaný na elektródu vo zvitku kondu musí byť posilnený tzv krídelkami, inak sa pri rázoch zo siete a pri zapínaní zdroja postupne válec od plochej časti odpáli a zrazu kond ako keby tam už nebol, proste zvitok je odpojený od vývodu.
Toto sa deje hlavne na anódovom vývode (+) kondu.
Z tohoto dôvodu SNAP IN kondy v rovnakom rozmere ako klasické drátové kondy vydržia dlhšie bo majú silnejšie nohy a tak nepotrebujú krídelká - oprava pôvodne som to napísal naopak
Preto taiwanské lacné kondy typu Capxon KM , LTEC TY a podobné, ktoré nemajú krídelká nevydržia tak dlho ako napr. NipponChemicon KMG aj keď datasheety sú identické.
Proste KMG má krídelká.
Do zdrojov s aktívnou PFC je vhodné použit kond s konštrukciou pre electronic ballasty...
Prečo? Pretože aj čínske a taiwanské v tomto prevedení majú krídelká a majú vyššiu hodnotu pulzného prúdu a taktiež sú určené pre vyššie frekvencie, rupple current sa udáva pri 100kHz/105°C.
Taktiež tieto typy kondov majú väčší počet nitov plátu o elektródu - dodatočne som doplnil tento fakt.
Bol som zvedavý na vnútornú konštrukciu kondov, ktoré kupujeme, takže z každej vzorky nákupu jeden otvorim a viem čo si mám všímať.
Takže to sú nepísané pravidlá ak chceš použit náhradu alebo vytvorit vlastnú konštrukciu... V podtate sa o tom nikde moc nehovorí...
Keďže konštrukcia MB je daná, tak na predĺženie životnosti môžeš použiť kondy s nižším ESR ako pôvodné a zároveň na vyššie napätie za cenu zníženia kapacity pri dodržaní pôvodných rozmerov.
My sme začali používať polyméry od 2011 X-CON ULR 1500uF/6.3V 10x12.5 s endurance 2000h/105°C, ripple current 5560mA/105°C/100-300kHz, ESR 10mOhm
a zatial sa držia všetky dodnes.
Avšak vzhľadom na takmer 4 násobnú hodnotu ripple current týchto kondov je treba overiť či konkrétne mosfety v DC-DC meniči v konkrétnej konštrukcii zvládnu toto prúdové zaťaženie.
Proste treba si urobiť najprv analyzu konkrétneho obvodu, či to tam môžeš strčiť alebo nie, inak si spôsobíš ešte väčšie problémy.
Od tohoto roku sme začali začali s hromadným repasom ATX, kde aj Rubycon YXG 2200uF/10V 10x30, Nippon Chemicon KY na 5V vetve odišiel po 4 rokoch, Teapo SY po 3 rokoch a Decon SHF po 3 rokoch v pozícii hned za schottky usm. diodou, takže od tohoto roku ten prvý kond nahrádzame polymerom X-CON ULR 1200uF/10V alebo Decon HEN 1200uF/10V 10x12.5.
Proste blbá konštrukcia tohoto zdroja, že kond je 3 mm od chladiča, ktorý je horúci na 65°C a pulzné mamáhanie je dosť vysoké až 10A.
Ako tam ako prvý kond vydrží polymer uvidí len čas, avšak nedivím sa že SY s prúdom max. 1910mA a endurance 5000h/105°C a tiež podobný YXG a KY dlho nevydržali a už vôbec nie Decon SHF s prúdom 1200mA, load life 7000h/105°C.
Konštrukcia bola urobená takto zámerne, to je jasné, pretože org. kondy tam osadili Capxon KM alebo Teapo SC, ktoré tam vydržia tak 1.5 roka v nonstop prevádzke.
Teoreticky aj ked tieto polymery majú len 2000h/°C ich prakticke životnost v tom zdroji kým ich ESR dosahne 100mOhm môže byť až 6-7 rokov.
Keďže naša cena X-CON ULR alebo Decon HEN je asi 15 centov za kus, tak sa to oplatí testovať.
V TME je cena 25-30 centov.
Takže to zhrniem, že na obvode s veľkou pulznou záťažo či už od spínacieho mosfet, schootky diody alebo rázových odberov z CPU Vcore, je klúčové aký najvyšší ripple current môže kond poskytnúť bez zvýšeného opotrebovania a ak je pretažovaný vyšším prúdom, potom ide do p... tak rýchlo aký je percentuálny pomer sústavného preťažovania oproti doporučenému preťaženiu.
Proste sa vnútorne zahrieva omnoho viac, keďže tepelné straty na ESR tohoto kondu sú vyššie prechodom vysokého prúdu a dôjde skôr ku poškodeniu oxi hliníka ako dialektrika a tým sa zvyšuje zvodový prúd a naštartuje sa pandorina skrinka typu, čím väčšie teplo, tým vyšší ESR a zvod až proste elektrolyt začne tlakovať na bezpečnostný uzáver kondu.
Prípadne skôr ako sa uzáver dvyhne, lebo na to treba dost veľký tlak, prdne tesniaca gumička pri vývodoch a vyfučí to odtial a ostanu len hlinikove elektrody so suchým papierom.
Čím menej čistý hliník výrobca použije, tým je ESR vyššie na daný rozmer a moc mu nepomôže ani elektrolit s vyšším bodom varu.
Proste esr a teda aj pulzný prúd závisí hlavne na kvalite hliníku elektród.
Preto aj kondy s väčším rozmerom so zachovaním rovnakej kvality hliníku vydržia dlhšie...
Ohladne primárnych kondov na 400-450V pre zdroje záleží hlavne na tom, či zdroj používa aktivnu PFC alebo nie.
Ak PFC nemá, tak na dlhú žívotnosť postačí akýkoľvek kond s posilnenými vývodmi v mieste prechodu valcového vývodu do ktorého je nabodovaný drát vývodu.
Ten valcový vývod po prechode na plochý plát hliniku nanitovaný na elektródu vo zvitku kondu musí byť posilnený tzv krídelkami, inak sa pri rázoch zo siete a pri zapínaní zdroja postupne válec od plochej časti odpáli a zrazu kond ako keby tam už nebol, proste zvitok je odpojený od vývodu.
Toto sa deje hlavne na anódovom vývode (+) kondu.
Z tohoto dôvodu SNAP IN kondy v rovnakom rozmere ako klasické drátové kondy vydržia dlhšie bo majú silnejšie nohy a tak nepotrebujú krídelká - oprava pôvodne som to napísal naopak
Preto taiwanské lacné kondy typu Capxon KM , LTEC TY a podobné, ktoré nemajú krídelká nevydržia tak dlho ako napr. NipponChemicon KMG aj keď datasheety sú identické.
Proste KMG má krídelká.
Do zdrojov s aktívnou PFC je vhodné použit kond s konštrukciou pre electronic ballasty...
Prečo? Pretože aj čínske a taiwanské v tomto prevedení majú krídelká a majú vyššiu hodnotu pulzného prúdu a taktiež sú určené pre vyššie frekvencie, rupple current sa udáva pri 100kHz/105°C.
Taktiež tieto typy kondov majú väčší počet nitov plátu o elektródu - dodatočne som doplnil tento fakt.
Bol som zvedavý na vnútornú konštrukciu kondov, ktoré kupujeme, takže z každej vzorky nákupu jeden otvorim a viem čo si mám všímať.
Takže to sú nepísané pravidlá ak chceš použit náhradu alebo vytvorit vlastnú konštrukciu... V podtate sa o tom nikde moc nehovorí...