Utopená 820A
Moderátor: Moderátoři
- ALEKO526
- Příspěvky: 5
- Registrován: 17 čer 2016, 02:00
- Bydliště: Liptovský Mikuláš
- Kontaktovat uživatele:
Tento návrh som našiel niekedy v lete nevedno kde, keď som dával dohromady svoju 820A a zbehával celý internet.
Bohužiaľ v Rar prílohe bola len schéma tak, ako je tu a návrh DPS, nič viac.
Takže schému ktorú som dodal nepovažujem za úplne "legitímnu" a nebyť Vašich doterajších príspevkov, neviem o tom viac.
Tým, že je potreba tak či tak zhotoviť nové dosky, je otvorená cesta akým spôsobom a toto je len návrh.
Ak si dobre spomínam (už neviem na ktorom fóre to bolo) ste spomínali nastavenie R9 pomocou trimra, a potom jeho výmenu za presný rezistor?
Bohužiaľ v Rar prílohe bola len schéma tak, ako je tu a návrh DPS, nič viac.
Takže schému ktorú som dodal nepovažujem za úplne "legitímnu" a nebyť Vašich doterajších príspevkov, neviem o tom viac.
Tým, že je potreba tak či tak zhotoviť nové dosky, je otvorená cesta akým spôsobom a toto je len návrh.
Ak si dobre spomínam (už neviem na ktorom fóre to bolo) ste spomínali nastavenie R9 pomocou trimra, a potom jeho výmenu za presný rezistor?
Píšu o tom v posledním odstavci předchozího postu.
Jistěže se trimr kvůli spolehlivosti nahradí vhodnou kombinací pevných odporů.
Může tam vyjít nějaká hloupá hodnota, třeba 87R, kdy při 82R už teče kliďáku zbytečně moc a při 91R či 100R zase málo.
Připomínám znovu a důrazně, že je to nastavení velmi strmé.
Na jakýkoli anonymní návody a návrhy z hlubin internetu bych vůbec nespoléhal. Dost lidí už to stálo peníze za odpráskaný součástky, nebo byli minimálně zklamaní.
Dělají to většinou takoví ti zasoplení zviditelňovači.
S deskou, která prokazatelně není odzkoušená v nejméně jednom exempláři finálního aparátu a nikdo pod tím není podepsanej, bych se vůbec nezabýval.
Nové desky se dají v pohodě obkreslit, v Photoshopu rozměrově přesně přizpůsobit i vyrobit podle původních obrázků v SM tak, že to skoro nikdo nepozná. Ta původní deska je navržená dobře, až na to snímání teploty/řízení kliďáku a použití některých mizerných součástek.
Snímací tranzistor teploty se připojí tenkou trojlinkou, utrženou z plochého datakáblu, ale lepší je tříbarevný PNLY 3x0,15, nelze se splést.
V dobách, kdy KD139 ani BD139 ještě nebyly po ruce, jsme T5 nahrazovali běžným KC237B, nebo KC635, přilepeným kapkou epoxidu k chladiči. Bylo to tepelně ještě rychlejší, než s KD139.
EDIT:
Poslali Tě sem z Audiowebu, nebo odkud?
Jistěže se trimr kvůli spolehlivosti nahradí vhodnou kombinací pevných odporů.
Může tam vyjít nějaká hloupá hodnota, třeba 87R, kdy při 82R už teče kliďáku zbytečně moc a při 91R či 100R zase málo.
Připomínám znovu a důrazně, že je to nastavení velmi strmé.
Na jakýkoli anonymní návody a návrhy z hlubin internetu bych vůbec nespoléhal. Dost lidí už to stálo peníze za odpráskaný součástky, nebo byli minimálně zklamaní.
Dělají to většinou takoví ti zasoplení zviditelňovači.
S deskou, která prokazatelně není odzkoušená v nejméně jednom exempláři finálního aparátu a nikdo pod tím není podepsanej, bych se vůbec nezabýval.
Nové desky se dají v pohodě obkreslit, v Photoshopu rozměrově přesně přizpůsobit i vyrobit podle původních obrázků v SM tak, že to skoro nikdo nepozná. Ta původní deska je navržená dobře, až na to snímání teploty/řízení kliďáku a použití některých mizerných součástek.
Snímací tranzistor teploty se připojí tenkou trojlinkou, utrženou z plochého datakáblu, ale lepší je tříbarevný PNLY 3x0,15, nelze se splést.
V dobách, kdy KD139 ani BD139 ještě nebyly po ruce, jsme T5 nahrazovali běžným KC237B, nebo KC635, přilepeným kapkou epoxidu k chladiči. Bylo to tepelně ještě rychlejší, než s KD139.
EDIT:
Poslali Tě sem z Audiowebu, nebo odkud?
- ALEKO526
- Příspěvky: 5
- Registrován: 17 čer 2016, 02:00
- Bydliště: Liptovský Mikuláš
- Kontaktovat uživatele:
Doska je podpísana ako "Replica T820A by MŠ"
Takže najschodnejšia cesta bude nešpekulovať a prekresliť pôvodný návrh s použitím čo najviac pôvodných súčiastok, umiestniť T5 mimo dosku
(pri použití BD139 je potreba v pôvodnom zapojení meniť hodnoty okolitých súčiastok?).
Na mieste R2 ponechať pôvodný návrh na umiestnenie rezistora?
Nie, neposlal ma nikto, len sa zaoberám trochu iným druhom elektroniky a okrem toho čo dala v minulosti škola a z toho čo sa nenaučím sám, viac neviem.
Takže najschodnejšia cesta bude nešpekulovať a prekresliť pôvodný návrh s použitím čo najviac pôvodných súčiastok, umiestniť T5 mimo dosku
(pri použití BD139 je potreba v pôvodnom zapojení meniť hodnoty okolitých súčiastok?).
Na mieste R2 ponechať pôvodný návrh na umiestnenie rezistora?
Nie, neposlal ma nikto, len sa zaoberám trochu iným druhom elektroniky a okrem toho čo dala v minulosti škola a z toho čo sa nenaučím sám, viac neviem.
Ahoj,
já teda mám jeden tišťák taky horší.
Když jsem viděl ten obrovský chladič tak jsem zkoušel jak to topí.
Nemám ty velký bedny co jsou ve specifikaci. Nechal jsem to 30 min hrát teda až nepříjemně nahlas a koncové tranzistory byly sotva vlažné. Pravda je, že jsem byl cca ve 3/4 dráhy potenciometru a dosedací plochy pod koncovýma tranzistorama jsem přebrousil od původního dost hrubého frézování a podmáznul teplovodnou pasotu.
Vyvedení T5 v podobě BD139 asi teda dodělám výhledově. Mám tech 35mA brát jako ideální hodnotu, nebo jaká je dle Tebe (sinclair) tolerance ?
Ještě bych poprosil ALEKO526 když už to máš tak pěkně rozebraný jestli bys mi nezměřil napětí na pinu č. 13 modulu VKV C1 proti zemi ?? prosím.
Díky robert
já teda mám jeden tišťák taky horší.
Když jsem viděl ten obrovský chladič tak jsem zkoušel jak to topí.
Nemám ty velký bedny co jsou ve specifikaci. Nechal jsem to 30 min hrát teda až nepříjemně nahlas a koncové tranzistory byly sotva vlažné. Pravda je, že jsem byl cca ve 3/4 dráhy potenciometru a dosedací plochy pod koncovýma tranzistorama jsem přebrousil od původního dost hrubého frézování a podmáznul teplovodnou pasotu.
Vyvedení T5 v podobě BD139 asi teda dodělám výhledově. Mám tech 35mA brát jako ideální hodnotu, nebo jaká je dle Tebe (sinclair) tolerance ?
Ještě bych poprosil ALEKO526 když už to máš tak pěkně rozebraný jestli bys mi nezměřil napětí na pinu č. 13 modulu VKV C1 proti zemi ?? prosím.
Díky robert
Není příliš důležité, zda to bude zcela přesně 35mA, to stejně asi tak přesně tím R9 netrefíš. Může to být klidně jen 30mA, ale rozhodně by zastudena nemělo koncovými tranzistory téci víc, než asi 40mA.
Linearita koncových KD607/617, třebaže nepárovaných, není zase tak špatná, jak je obecně šířeno zatracovači tesláckých polovodičů.
Pro spolehlivou eliminaci přechodového zkreslení těch cca 30-35mA bohatě stačí.
Linearita koncových KD607/617, třebaže nepárovaných, není zase tak špatná, jak je obecně šířeno zatracovači tesláckých polovodičů.
Pro spolehlivou eliminaci přechodového zkreslení těch cca 30-35mA bohatě stačí.
- ALEKO526
- Příspěvky: 5
- Registrován: 17 čer 2016, 02:00
- Bydliště: Liptovský Mikuláš
- Kontaktovat uživatele:
Tak som prekreslil pôvodný plošák, rozmerovo to sedí s originálom v určitej tolerancií (ešte doladím pár detailov)
![Obrázek](https://i.nahraj.to/f/2bQe.png)
Myslím ešte na inú prípravu pinov pre T5.
Podľa dočítania sa v zmenových listoch sa R2 vymenil za trimer LR2, ak sa však má kľud. odber nastavovať R9, je možno na miesto R2 dosadiť pevný rezistor R2=2k2 ?
Inak, aká je skúsenosť s cermetmi TP011? Mám tu za hrsť 100R nových, že by som to probnul s nimi? (aspoň na skúšku, urobím dvojitú predprípravu do DPS)
![Obrázek](https://i.nahraj.to/f/2bQe.png)
Myslím ešte na inú prípravu pinov pre T5.
Podľa dočítania sa v zmenových listoch sa R2 vymenil za trimer LR2, ak sa však má kľud. odber nastavovať R9, je možno na miesto R2 dosadiť pevný rezistor R2=2k2 ?
Inak, aká je skúsenosť s cermetmi TP011? Mám tu za hrsť 100R nových, že by som to probnul s nimi? (aspoň na skúšku, urobím dvojitú predprípravu do DPS)
ДLEKΩ.™
Odporem R2 se ale nenastavuje klidový proud, ale pokud možno co nejnižší zbytkové ss napětí na výstupu.
Proč vlastně směšuješ dokupy dvě vůbec nesouvisející věci?
Na místo R2 je lépe při nastavování konců instalovat sériovou kombinaci odporu 1k a trimru 1k5. Po nastavení nejnižšího ofsetu se trimr změří a vymění za kombinaci /nejlíp paralelní/ dvou pevných odporů.
Je tedy vhodný na pozici R2 kalkulovat na desce s místem pro dva odpory, nejlíp paralelní odpory.
Na místě R9 také trimr rozhodně zůstat nesmí.
Po nastavení těch přibližných 30-35mA se musí trimr co nejpřesněji změřit a vyměnit za pevný odpor.
Takže taky je vhodný počítat na desce s paralelní kombinací dvou pevných na místě R9.
Vývody pro snímací tranzistor T5 zásadně připájet, žádný konektory, to je doufám jasný..
Pro nastavování klidového proudu pozicí R9 použij víceotáčkový trimr 100-200R, před zapnutím předem nastavený na 100-120R a velice opatrně se hodnota nastavuje, za stálého měření úbytku napětí na drátovém odporu v některém emitoru koncových tranzistorů.
Proč vlastně směšuješ dokupy dvě vůbec nesouvisející věci?
Na místo R2 je lépe při nastavování konců instalovat sériovou kombinaci odporu 1k a trimru 1k5. Po nastavení nejnižšího ofsetu se trimr změří a vymění za kombinaci /nejlíp paralelní/ dvou pevných odporů.
Je tedy vhodný na pozici R2 kalkulovat na desce s místem pro dva odpory, nejlíp paralelní odpory.
Na místě R9 také trimr rozhodně zůstat nesmí.
Po nastavení těch přibližných 30-35mA se musí trimr co nejpřesněji změřit a vyměnit za pevný odpor.
Takže taky je vhodný počítat na desce s paralelní kombinací dvou pevných na místě R9.
Vývody pro snímací tranzistor T5 zásadně připájet, žádný konektory, to je doufám jasný..
Pro nastavování klidového proudu pozicí R9 použij víceotáčkový trimr 100-200R, před zapnutím předem nastavený na 100-120R a velice opatrně se hodnota nastavuje, za stálého měření úbytku napětí na drátovém odporu v některém emitoru koncových tranzistorů.
Když už to tady bylo nakousnuto.
Rád bych ještě poprosil sinclair-a o správnou metodiku nastavení hodnoty R2.
Měnil jsem T1 a T2 kc509 které tam někdo naprasil zpět na kc237A a pak T8 a T9
zase za BC 211 a BC313 kde sem z 2x 10ks vybral jednu dvojici a ještě jedna horší by tam byla.
Konec hraje, ale chtělo by to minimálně zkontrolovat.
Pro nastavení klidového proudu mám věci nachystané a předpokládám že bych jej měl nastavovat až vytáhnu T5 ven.
Děkuji Robert
Rád bych ještě poprosil sinclair-a o správnou metodiku nastavení hodnoty R2.
Měnil jsem T1 a T2 kc509 které tam někdo naprasil zpět na kc237A a pak T8 a T9
zase za BC 211 a BC313 kde sem z 2x 10ks vybral jednu dvojici a ještě jedna horší by tam byla.
Konec hraje, ale chtělo by to minimálně zkontrolovat.
Pro nastavení klidového proudu mám věci nachystané a předpokládám že bych jej měl nastavovat až vytáhnu T5 ven.
Děkuji Robert
Ahoj,
tak jsem se pokusil nastavit klidový proud na mnou "opraveném" konci.
Předně tedy metodika měření kterou jsem zvolil:
- Vstupy koncových zesilovačů zkratovány do země.
- Začátek měření prováděn za studena
- Na výstupech připojena zátěž s impedancí 4Ω ( repro ARS 1014)
Měřící přístroje :
- 2x digitální voltmetr
- amatérský elektronkový osciloskop
Klidový proud levého, původního konce na R17 - 5 mV tedy pro 0.5Ω odpovídá 10 mA
Klidový proud pravého "opraveného" konce na R17 2mV a postupně stoupá na 18.5 mV (za 20sec) tedy 37 mA,
Pro seřízení proudu jsem měl připravený 100Ω trimr v sérii z 50 Ω odporem. Předem vyznačeno 120Ω, 100Ω a 80Ω při zapnutí zařízení nastaveno na 100Ω.
Proud při odchylce od 100Ω oběma směry rostl viz nížě:
R9 = 100Ω Ur17 = 18,5 mV Ik = 37mA
R9 = 120Ω Ur17 = 20 mV Ik = 40mA
R9 = 80Ω Ur17 = 22 mV Ik = 44mA
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že zřejmě nefunguje dynamická zátěž T4 a T5.
Další pokus byl nastavení R2 pro eliminaci stejnosměrné složky.
Chvíli jsem přemýšlel jak toto nastavit. původně mě napadlo něco ve smyslu: generátor sinus 1 kHz na vstupu a osciloskop na výstupu seřídit do středu sinusovky.
Pak mě napadlo pokud R2 ovlivňuje Diferenciální dvojici T1 a T2 potom tedy bez signálu by mělo být napětí na výstupu při vyvážení proti zemi rovno nule.
Za stejných podmínek jako u prvního nastavování jsem měřil napětí mezi zemí a výstupem. napětí bylo cca 50 mV a to jak na pravém tak levém konci. Jen malým pohnutím z vyznačené střední polohy se napětí zvyšovalo (cca 100mV) ovšem stejné polarity oběma směry (měl jsem představu, že se v závislosti na velikosti R2 bude SS napětí posouvat na obě strany okolo nuly).
Závěrem bych rád uvedl několik hodnot.
Při stejném výkonu protéká odporem R17 na pravém konci dvojnásobný proud.
Dobře zřetelné to je na chladiči levý studený pravý vlažný.
Předpětí pro T8 a T9 je 0,94 V tedy shodně s manuálem u levého origo je to 0,75V
Při měření mě překvapilo, že v klidovém stavu je napětí na R17 18.5 mV a R18 2mV, stejně tak na levém pro R17 5 mV a R18 1mV - divné myslel jsem, že klidový proud by měl být cca stejný.
Na kolektoru T5, respektive bázi T4 má být 28,8V je tam 33.9V přitom na kolektoru T4 už je 0.94V (požil jsem pro T4 a T5 BC211)
Krom toho, že opravovaný konec hřeje, má ještě jeden závažný problém od určité hlasitosti se při nízkých frekvencí rozkmitává. Tento jev nastává při cca 250 mV R17 tedy proudu cca 0.5A.
Doufal jsem, že to bude buď příliš vysokým klidovým proudem, nebo tím, že výstup není symetrický. Nevím zda už proud omezuje T6 nebo T7, na osciloskopu se tento jev zobrazuje jako pravidelný kmitočet s oběma půlvlnami mnohonásobně větší amplitudy než signál. Jestli je to sinusovka nejsem z mého osciloskopu schopen odečíst je to rychlý jev který se slabě zobrazuje a buď je to hodně úzká sinusovka, nebo skoro mi to připadá jako pravidelné zuby.
Z cokoliv budu rád.
Robert
tak jsem se pokusil nastavit klidový proud na mnou "opraveném" konci.
Předně tedy metodika měření kterou jsem zvolil:
- Vstupy koncových zesilovačů zkratovány do země.
- Začátek měření prováděn za studena
- Na výstupech připojena zátěž s impedancí 4Ω ( repro ARS 1014)
Měřící přístroje :
- 2x digitální voltmetr
- amatérský elektronkový osciloskop
Klidový proud levého, původního konce na R17 - 5 mV tedy pro 0.5Ω odpovídá 10 mA
Klidový proud pravého "opraveného" konce na R17 2mV a postupně stoupá na 18.5 mV (za 20sec) tedy 37 mA,
Pro seřízení proudu jsem měl připravený 100Ω trimr v sérii z 50 Ω odporem. Předem vyznačeno 120Ω, 100Ω a 80Ω při zapnutí zařízení nastaveno na 100Ω.
Proud při odchylce od 100Ω oběma směry rostl viz nížě:
R9 = 100Ω Ur17 = 18,5 mV Ik = 37mA
R9 = 120Ω Ur17 = 20 mV Ik = 40mA
R9 = 80Ω Ur17 = 22 mV Ik = 44mA
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že zřejmě nefunguje dynamická zátěž T4 a T5.
Další pokus byl nastavení R2 pro eliminaci stejnosměrné složky.
Chvíli jsem přemýšlel jak toto nastavit. původně mě napadlo něco ve smyslu: generátor sinus 1 kHz na vstupu a osciloskop na výstupu seřídit do středu sinusovky.
Pak mě napadlo pokud R2 ovlivňuje Diferenciální dvojici T1 a T2 potom tedy bez signálu by mělo být napětí na výstupu při vyvážení proti zemi rovno nule.
Za stejných podmínek jako u prvního nastavování jsem měřil napětí mezi zemí a výstupem. napětí bylo cca 50 mV a to jak na pravém tak levém konci. Jen malým pohnutím z vyznačené střední polohy se napětí zvyšovalo (cca 100mV) ovšem stejné polarity oběma směry (měl jsem představu, že se v závislosti na velikosti R2 bude SS napětí posouvat na obě strany okolo nuly).
Závěrem bych rád uvedl několik hodnot.
Při stejném výkonu protéká odporem R17 na pravém konci dvojnásobný proud.
Dobře zřetelné to je na chladiči levý studený pravý vlažný.
Předpětí pro T8 a T9 je 0,94 V tedy shodně s manuálem u levého origo je to 0,75V
Při měření mě překvapilo, že v klidovém stavu je napětí na R17 18.5 mV a R18 2mV, stejně tak na levém pro R17 5 mV a R18 1mV - divné myslel jsem, že klidový proud by měl být cca stejný.
Na kolektoru T5, respektive bázi T4 má být 28,8V je tam 33.9V přitom na kolektoru T4 už je 0.94V (požil jsem pro T4 a T5 BC211)
Krom toho, že opravovaný konec hřeje, má ještě jeden závažný problém od určité hlasitosti se při nízkých frekvencí rozkmitává. Tento jev nastává při cca 250 mV R17 tedy proudu cca 0.5A.
Doufal jsem, že to bude buď příliš vysokým klidovým proudem, nebo tím, že výstup není symetrický. Nevím zda už proud omezuje T6 nebo T7, na osciloskopu se tento jev zobrazuje jako pravidelný kmitočet s oběma půlvlnami mnohonásobně větší amplitudy než signál. Jestli je to sinusovka nejsem z mého osciloskopu schopen odečíst je to rychlý jev který se slabě zobrazuje a buď je to hodně úzká sinusovka, nebo skoro mi to připadá jako pravidelné zuby.
Z cokoliv budu rád.
Robert
Já myslím, že všechno podstatné už tady bylo napsáno, už není moc co dodávat.
Na místo R2 je potřeba zvolit co nejšikovnější kombinaci na nastavení.
Je jedno, zda to bude odpor 1k a trimr 500R v sérii, odpor 1k2 a stejný trimr v sérii, nebo odpor 1k5 a trimr 250R či podobně. Prostě zvolit kombinaci tak, aby jí šlo bezpečně i pohodlně nastavit na výstupu zesilovače zbytkové ss napětí co nejblíže nule.
Čím bude pevný odpor větší a trimr menší, tím "jemnější" nastavení bude.
To si vážně nezvládáš ani s takovou volovinou poradit?
Nastavení nulového ss napětí výstupu samozřejmě závisí na parametrech a shodě vstupních tranzistorů. Může se klidně stát, že s některou kombinací to v jednom zesilovači půjde nastavit pohodlně, zatímco v druhém /co má dost rozdílné vstupní tranzistory/ to prostě tak jednoduše nastavit nepůjde, bude potřeba zvolit kombinaci jinou. Nebo nejlépe vyměnit vstupní tranzistory za dva úplně shodné, ideálně z jedné várky.
Zbytkový ss offset nemusí být nastavitelný tak, aby ona "regulace byla symetrická okolo nuly" - nevím, proč by měla být.
Nebývá to takto ani u podstatně složitějších zapojení.
Ono to ss napětí na výstupu nulové nikdy nezůstane. U takto jednoduchých zapojení to vždycky bude mírně vandrovat s teplotou prvků např. ±10mV či méně, ale to je spolehlivě dobrá i velmi dobře únosná hodnota. Zvláště na tento typ zapojení, které ve kvazikomplementární podobě, ale funkčně stejné, vzniklo v roce 1971. Vyžadovat naprostou a stálou nulu je u tohoto zapojení prostě nereálné.
Pomalý vzrůst úbytku napětí na jednom z drátových odporů jistě může znamenat, že opravdu nekorektně funguje zdroj proudu T5-T6 /některý z tranzistorů mohl "ztratit betu", nebo mu velmi klesla, až na jednotky/.
Ale může to taky znamenat, že je načatý některý z napěťově velmi zatěžovaných tranzistorů, proto proud roste.
Měřit, měřit a zas měřit, jak to říkal Lenin či kdo. Možná Janda, nevím.
To, co jsem napsal už vpředu, je naprosto standardní postup.
Pokud se to při použití toho postupu takto nechová, tak je tam evidentně závada a tu je třeba nejprve najít a odstranit.
Není-li perfektně vynulovaná ss složka na výstupu, pak je jasné, že jedním z emitoráků poteče větší proud - výstup je stejnosměrný a škodlivý ss ofset tak vlastně teče do zátěže - přes příslušný odpor v emitoru.
Na Tvém místě bych zde už žádné rady, natož "instantní" nečekal, všechno podstatné už opravdu bylo uvedeno.
Pokud si s tím nevíš rady /včetně těch nepříliš bezpečných zákmitů/, tak je už chvíli evidentní, že na to bohužel nestačíš.
To není žádná kritika, ani zesměšnění, to je jen konstatování stavu.
Rozdílné hodnoty odporů R10 a R15 Ti vůbec nejsou divné?
Já vlastně sám vůbec nechápu, proč se konkrétně v této věci a vůbec v téhle sekci audiotechniky ještě angažuju. Rozdávám v praxi získané rady a tipy, které vzápětí ostatní "eksperti" zesměšní.
Pohříchu to bývají ti, co 820A či podobný přístroj naživo ani neviděli otevřený. Nikdy neoživovali, neopravovali či neupravovali Sinclaira třeba na vyšší výkon - ale hlavně, že mají nutkání úplně do všeho kecat.
Berte to s jistou rezervou, ale pomalu, ale jistě - jako ty Boží mlýny - ztrácím chuť a vlastně i motivaci někomu tady nadále v jakékoli záležitosti a jakoukoli formou radit.
Možná ještě budu schopen poradit, jak se jednoduše a definitivně zbavit jakýchkoli náznaků zákmitů na výstupu a udělat obě poloviny výkonového bloku bezpečně stabilní.
Možná, uvidíme. Podle toho, jak se to tady bude dál vyvíjet.
Na místo R2 je potřeba zvolit co nejšikovnější kombinaci na nastavení.
Je jedno, zda to bude odpor 1k a trimr 500R v sérii, odpor 1k2 a stejný trimr v sérii, nebo odpor 1k5 a trimr 250R či podobně. Prostě zvolit kombinaci tak, aby jí šlo bezpečně i pohodlně nastavit na výstupu zesilovače zbytkové ss napětí co nejblíže nule.
Čím bude pevný odpor větší a trimr menší, tím "jemnější" nastavení bude.
To si vážně nezvládáš ani s takovou volovinou poradit?
Nastavení nulového ss napětí výstupu samozřejmě závisí na parametrech a shodě vstupních tranzistorů. Může se klidně stát, že s některou kombinací to v jednom zesilovači půjde nastavit pohodlně, zatímco v druhém /co má dost rozdílné vstupní tranzistory/ to prostě tak jednoduše nastavit nepůjde, bude potřeba zvolit kombinaci jinou. Nebo nejlépe vyměnit vstupní tranzistory za dva úplně shodné, ideálně z jedné várky.
Zbytkový ss offset nemusí být nastavitelný tak, aby ona "regulace byla symetrická okolo nuly" - nevím, proč by měla být.
Nebývá to takto ani u podstatně složitějších zapojení.
Ono to ss napětí na výstupu nulové nikdy nezůstane. U takto jednoduchých zapojení to vždycky bude mírně vandrovat s teplotou prvků např. ±10mV či méně, ale to je spolehlivě dobrá i velmi dobře únosná hodnota. Zvláště na tento typ zapojení, které ve kvazikomplementární podobě, ale funkčně stejné, vzniklo v roce 1971. Vyžadovat naprostou a stálou nulu je u tohoto zapojení prostě nereálné.
Pomalý vzrůst úbytku napětí na jednom z drátových odporů jistě může znamenat, že opravdu nekorektně funguje zdroj proudu T5-T6 /některý z tranzistorů mohl "ztratit betu", nebo mu velmi klesla, až na jednotky/.
Ale může to taky znamenat, že je načatý některý z napěťově velmi zatěžovaných tranzistorů, proto proud roste.
Měřit, měřit a zas měřit, jak to říkal Lenin či kdo. Možná Janda, nevím.
To, co jsem napsal už vpředu, je naprosto standardní postup.
Pokud se to při použití toho postupu takto nechová, tak je tam evidentně závada a tu je třeba nejprve najít a odstranit.
Není-li perfektně vynulovaná ss složka na výstupu, pak je jasné, že jedním z emitoráků poteče větší proud - výstup je stejnosměrný a škodlivý ss ofset tak vlastně teče do zátěže - přes příslušný odpor v emitoru.
Na Tvém místě bych zde už žádné rady, natož "instantní" nečekal, všechno podstatné už opravdu bylo uvedeno.
Pokud si s tím nevíš rady /včetně těch nepříliš bezpečných zákmitů/, tak je už chvíli evidentní, že na to bohužel nestačíš.
To není žádná kritika, ani zesměšnění, to je jen konstatování stavu.
Rozdílné hodnoty odporů R10 a R15 Ti vůbec nejsou divné?
Já vlastně sám vůbec nechápu, proč se konkrétně v této věci a vůbec v téhle sekci audiotechniky ještě angažuju. Rozdávám v praxi získané rady a tipy, které vzápětí ostatní "eksperti" zesměšní.
Pohříchu to bývají ti, co 820A či podobný přístroj naživo ani neviděli otevřený. Nikdy neoživovali, neopravovali či neupravovali Sinclaira třeba na vyšší výkon - ale hlavně, že mají nutkání úplně do všeho kecat.
Berte to s jistou rezervou, ale pomalu, ale jistě - jako ty Boží mlýny - ztrácím chuť a vlastně i motivaci někomu tady nadále v jakékoli záležitosti a jakoukoli formou radit.
Možná ještě budu schopen poradit, jak se jednoduše a definitivně zbavit jakýchkoli náznaků zákmitů na výstupu a udělat obě poloviny výkonového bloku bezpečně stabilní.
Možná, uvidíme. Podle toho, jak se to tady bude dál vyvíjet.
Jo máš pravdu ten proklatý konec je nad moje schopnosti, které si myslím nejsou zas tak mizerný. Proto také prosím o radu. Pokusím se to nějak nastudovat. Vzhledem k faktu, že se tím neživím a je to zábava to musím nějak udolat sám. Taky chápu tvojí profesní nechuť odpovídat. I přes to děkuji.
Robert
Robert
Ahoj,
tak hlásím, že spokojeně hraju každý den. Zakytováno, vše zapojeno, kabely udělány na míru.
Na gramofon sehnán nový dekl. Jen ještě na bedny snad někdy koncem týdne přijde nový "brokát" ten původní je úplně rozervaný.
Ještě jsem vyměnil všechny vazební, bosenský kondenzátory a vrátil spátky správný tranzistory do modulu X1 a ze správné strany. Za celou dobu jsem neurval ani jednu cestičku, nechápu, že s tím má někdo takový problém - na co bylo šáhnuto to bylo urvaný.
Jako poslední věc jsem na modulu G upravil výstupní dělič z 10K na 5K, což hodně pomohlo od syčení korekcí a gramofon teď hraje skoro stejně nahlas jako tuner.
Docela dost by mě zajímalo jak dopadl ALEKO526 s těma novýma tišťákama a taky ty hodnoty napětí o které jsem tu prosil. Pořád to pro mě je trošku neznámá hlavně proč tam je ten odpor.
tak hlásím, že spokojeně hraju každý den. Zakytováno, vše zapojeno, kabely udělány na míru.
Na gramofon sehnán nový dekl. Jen ještě na bedny snad někdy koncem týdne přijde nový "brokát" ten původní je úplně rozervaný.
Ještě jsem vyměnil všechny vazební, bosenský kondenzátory a vrátil spátky správný tranzistory do modulu X1 a ze správné strany. Za celou dobu jsem neurval ani jednu cestičku, nechápu, že s tím má někdo takový problém - na co bylo šáhnuto to bylo urvaný.
Jako poslední věc jsem na modulu G upravil výstupní dělič z 10K na 5K, což hodně pomohlo od syčení korekcí a gramofon teď hraje skoro stejně nahlas jako tuner.
Docela dost by mě zajímalo jak dopadl ALEKO526 s těma novýma tišťákama a taky ty hodnoty napětí o které jsem tu prosil. Pořád to pro mě je trošku neznámá hlavně proč tam je ten odpor.