Stránka 4 z 8
Napsal: 24 lis 2013, 16:17
od hafca
To nevadí, máme všechno a co nemáme, to seženeme. Ale ten z Amara byl lepší.
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
Trafo klasika, 2x300V a 2x 6.3V a obrazovka v kusu trubky z nástřešáku.
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Napsal: 27 lis 2013, 17:42
od jakubrosler
Podařilo se mi půjčit si osciloskop. Zjistil jsem, že fantastron generuje nádhernou pilu. Signál je ale moc silný, což přebuzuje zesilovač X (viz první dvě fota).
Snažil jsem se proto signál zeslabit. Místo mřížkového odporu první elektronky jsem vřadil trimr 1M (kraje místo toho odporu, střed na mřížku)
Když jsem ale signál zeslaboval, začala se pila deformovat (viz poslední foto, měřeno na mřížce první elky a její anodě)
Může mi, prosím, někdo poradit, jak mám zeslabit signál, aby zůstala pila pilou?
Předem díky
Napsal: 27 lis 2013, 23:25
od Celeron
Co je to 1. elektronka? EF80? Jestli máš na anodě EF80 pěknou pilu, tak proč nezmenšíš napětí pily děličem mezi EF80 a ECC85? Dej na zkoušku za stávající kondík 470n trimr proti zemi a běžec přes další kondík na mřížku ECC85. Najdi si někde teorii kolem triodovýho ivertoru, možná bude stačit změnit poměr odporu v katodě ECC85.
Jirka
Napsal: 28 lis 2013, 09:18
od FERYACT
To Hafca:co jsi to dal za schema,to má přece nesouměrně zapojené svislé i vodorovné destičky.Jaká je obrazovka?
Napsal: 28 lis 2013, 09:29
od hafca
Byla to reakce na Celerona a obrazovka je 7QR20.
Napsal: 28 lis 2013, 09:32
od FERYACT
To jakubrosler:sláva máš dobrou pilu.Další krok bude zajistit abys měl rozkmit přes celé stínítko.Osciloskopem musíš zjistit co ti dělají destičky.Můžou se mezi sebou hádat o elektronku.Odpory v anodě i katodě jsou sice stejné ale co kdyby se tam objevoval nějaký proud navíc?
Napsal: 28 lis 2013, 15:30
od jakubrosler
Problém zeslabení vyřešen, dal jsem trimr místo anodového odporu EF80 a signál vyvádím z jeho středu. Pila zůstává pilou.
1. elektronkou jsem myslel v rámci zesilovače X, nevím jaké je správné označení, tak jsem psal jako první elektronku tu, na kterou je přiváděn signál a jako druhou tu "co se veze". (Terminologie není moje silná stránka
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
)
Rozkmit je přes celé stínítko.
Fotky sem hodím večer.
FERYACT píše:Můžou se mezi sebou hádat o elektronku.Odpory v anodě i katodě jsou sice stejné ale co kdyby se tam objevoval nějaký proud navíc?
Tohle úplně nechápu. Můžeš to, prosím, napsat nějak srozumitelněji?
Abych to shrnul, současný problém je, že zesilovač X deformuje pilu.
Napsal: 28 lis 2013, 21:19
od jakubrosler
Tady ještě posílám ty průběhy. Na prvních dvou obrázcích jsou průběhy na vstupu do zesilovače X (pila) vždy s průběhem na jedné z anod ECC85.
Z nějakého důvodu se ta pila ohýbá dokulata; dalším zeslabováním vstupu už se průběh nezlepšuje.
Na dalších snímcích (zobrazeny jsou ale kdovíproč výš) jsou průběhy na stavěném osciloskopu. Už to vypadá vcelku k světu, akorát se to na krajích zhušťuje.
Napsal: 29 lis 2013, 10:01
od FERYACT
To jakubrosler:Vychylování je elektrostatické a při současém zvedání napětí na jedné destičce se musí snižovat napětí na druhé.Pak bude průběh vychylování lineární.Průběh ČZ nemáš lineární.Pokud pila dobrá pak kolem duotriody bude renonc.To musí vidět oscilo.
Napsal: 29 lis 2013, 11:58
od jakubrosler
FERYACT píše:Průběh ČZ nemáš lineární.
Jakto? Vždyť to je ta malá pila.
FERYACT píše:Pokud pila dobrá pak kolem duotriody bude renonc.To musí vidět oscilo.
???
Můžeš to, prosím, napsat tak, abych to pochopil?
Díky
Napsal: 29 lis 2013, 13:21
od jandu
Vychylovacie dosky tvoria kapacitu-kapacitnú záťaž pre elektronku. preto bývajú trochu lepšie konštrukcie tvorené obrazovkami so symetrickými doskami a poháňané symetrickým zosilňovačom. U niich sa kapacita vychylovacích doštičiek takmer neprejavuje.
Ďalej pre získanie rovnomerného vychylovania sa často využíva iba časť pílovitého priebehu - keď píla dosiahne určité napätie, tak sa nasilu ukončí. V jednoduchých konštrukciách sú priebehy ako v tvojom prípade samozrejmé, pravda ak sa podarí správne vykompenzovať systém, môže byť ten prieheh veľmi dobrý.
Napsal: 29 lis 2013, 15:59
od jakubrosler
jandu píše:Vychylovacie dosky tvoria kapacitu-kapacitnú záťaž pre elektronku. preto bývajú trochu lepšie konštrukcie tvorené obrazovkami so symetrickými doskami a poháňané symetrickým zosilňovačom. U niich sa kapacita vychylovacích doštičiek takmer neprejavuje.
Nevím, čemu přesně říkáš symetrický zesilovač, ale přijde mi,že to, co tam mám, by se tak nazvat dalo.
jandu píše:
Ďalej pre získanie rovnomerného vychylovania sa často využíva iba časť pílovitého priebehu - keď píla dosiahne určité napätie, tak sa nasilu ukončí.
Proč? Jak?
jandu píše:
V jednoduchých konštrukciách sú priebehy ako v tvojom prípade samozrejmé, pravda ak sa podarí správne vykompenzovať systém, môže byť ten prieheh veľmi dobrý.
Jak?
Napsal: 29 lis 2013, 16:35
od jandu
Ak by si mal možnsť zohnať knihu
http://img.mimishop.cz/h/ms/1189/0/0203/a4419978.jpg
Obsahuje velmi dobrý popis všetkých častí osciloskopu a je v nej aj návod na stavbu jednoduchého i zložitejšieho amatérskeho osciloskopu.
Napsal: 29 lis 2013, 18:56
od Celeron
Hmm, Tauše bych měl někde mít, ale už jsem ho asi 25 let neviděl....
Jirka
Napsal: 03 pro 2013, 19:25
od FERYACT
To jakubrosler:Asi jsi nestrávil fakt, že po rovnoměrném pohybu paprsku přes obrazovku /což dělá pila/ se musí paprsek v co nejkratším čase na začátek svého pohybu a aby nevadil tak se zatmí.Pila jde pomalu nahoru a pak prudce spadne.
Tauše jsem dal do sběru.