Rušení zesilovače ze zdroje notebooku
Moderátor: Moderátoři
- jakubrosler
- Příspěvky: 200
- Registrován: 16 čer 2009, 02:00
Rušení zesilovače ze zdroje notebooku
Dobrý večer,
před nedávnem jsem se rozhodl provést generálku zesilovače, který jsem stavěl před několika lety a nebyl jsem s ním spokojen, protože hrozně brumil. Jednou z úprav byla konečně i výměna dvouvodičového napájecího kabelu za třívodičový a tím pádem i uzemnění kostry zesilovače (přední a zadní stěna + vršek je kov, zbytek dřevo). Schéma od něj už asi nedohledám, nicméně je to lampáč, na vstupu ECC83, pak korekce a PCL86 v jednočinném zapojení. Zdroj zesilovače tvoří trafo ze Saturnu (2x16V/1,3A, jehož jedno vinutí je použito ke žhavení (usměrněné, vyhlazené, stabilizované pro každou lampu zvlášť) a druhé jde na sekudár trafa 230/16 32VA, z jehož primáru je odebíráno anodové napětí, které je po vyhlazení něco málo přes 200V.
Po této úpravě (a mnoha dalších) se brum znatelně snížil. Pokud chci ale jako zdroj signálu použít notebook, který je zároveň připojen k síti, ozývá se z obou kanálů poměrně silné pištění, předpokládám že o frekvenci zdroje notebooku. Tento problém nenastává v případě, že notebook je odpojen od zdroje (i když ten je v zásuvce), ani v případě, když je zdroj připojen přes dvouvodičovou prodlužovačku. V bytě je TN-S, zesilovač i notebook je připojen do jedné prodlužovačky (psa).
Problém jsem se snažil řešit jakýmsi improvizovaným vf filtrem, tj. zelenožlutý kabel je napojen na tlumivku 39uH (kompromis mezi cenou, velikostí a maximálním proudem), jejíž druhá strana je připojena na kostru a na dva kondenzátory 39n/400V (hovňáky), které jdou na nulu a fázi.
Toto sice intenzitu pískotu o něco snížilo, pořád je ale nepříjemně slyšet. Je vhodnou cestou k jeho potlačení zvyšování kapacit a indukčnosti, nebo vás napadá nějaké jiné řešení?
Děkuji za odpověď
PS: Když už zakládám vlákno, na jedné z těch PCL86 (Tesla) se zřejmě objevilo zhoršené vakuum (po zapnutí je v pohodě, zhruba po minutě se silně zvýší napětí na katodě, tedy i anodový proud a začne to příšerně limitovat). Jaké máte zkušenosti s nahříváním getru nad plamenem svíčky? A jak dlouho a jak vysoko nad plamenem mám elektronku nahřívat, aby to mělo smysl ale zároveň jsem ji nezničil? Překvapuje mě, že se to objevilo po mnoha letech jejího provozu (i když dříve při nižším anodovém proudu, kolem 20mA, který jsem v rámci opravy zvýšil na asi 40mA). Druhé lampě, kterou jsem tam předtím měl dokonce úplně zbělal getr. Může to být manipulací za horka? Neuvědomuji si, že bych s ní někde klepnul či jinak hrubě zacházel, ale abych při zkouškách nemusel dlouho čekat, vyndaval jsem lampy hned po vypnutí.
před nedávnem jsem se rozhodl provést generálku zesilovače, který jsem stavěl před několika lety a nebyl jsem s ním spokojen, protože hrozně brumil. Jednou z úprav byla konečně i výměna dvouvodičového napájecího kabelu za třívodičový a tím pádem i uzemnění kostry zesilovače (přední a zadní stěna + vršek je kov, zbytek dřevo). Schéma od něj už asi nedohledám, nicméně je to lampáč, na vstupu ECC83, pak korekce a PCL86 v jednočinném zapojení. Zdroj zesilovače tvoří trafo ze Saturnu (2x16V/1,3A, jehož jedno vinutí je použito ke žhavení (usměrněné, vyhlazené, stabilizované pro každou lampu zvlášť) a druhé jde na sekudár trafa 230/16 32VA, z jehož primáru je odebíráno anodové napětí, které je po vyhlazení něco málo přes 200V.
Po této úpravě (a mnoha dalších) se brum znatelně snížil. Pokud chci ale jako zdroj signálu použít notebook, který je zároveň připojen k síti, ozývá se z obou kanálů poměrně silné pištění, předpokládám že o frekvenci zdroje notebooku. Tento problém nenastává v případě, že notebook je odpojen od zdroje (i když ten je v zásuvce), ani v případě, když je zdroj připojen přes dvouvodičovou prodlužovačku. V bytě je TN-S, zesilovač i notebook je připojen do jedné prodlužovačky (psa).
Problém jsem se snažil řešit jakýmsi improvizovaným vf filtrem, tj. zelenožlutý kabel je napojen na tlumivku 39uH (kompromis mezi cenou, velikostí a maximálním proudem), jejíž druhá strana je připojena na kostru a na dva kondenzátory 39n/400V (hovňáky), které jdou na nulu a fázi.
Toto sice intenzitu pískotu o něco snížilo, pořád je ale nepříjemně slyšet. Je vhodnou cestou k jeho potlačení zvyšování kapacit a indukčnosti, nebo vás napadá nějaké jiné řešení?
Děkuji za odpověď
PS: Když už zakládám vlákno, na jedné z těch PCL86 (Tesla) se zřejmě objevilo zhoršené vakuum (po zapnutí je v pohodě, zhruba po minutě se silně zvýší napětí na katodě, tedy i anodový proud a začne to příšerně limitovat). Jaké máte zkušenosti s nahříváním getru nad plamenem svíčky? A jak dlouho a jak vysoko nad plamenem mám elektronku nahřívat, aby to mělo smysl ale zároveň jsem ji nezničil? Překvapuje mě, že se to objevilo po mnoha letech jejího provozu (i když dříve při nižším anodovém proudu, kolem 20mA, který jsem v rámci opravy zvýšil na asi 40mA). Druhé lampě, kterou jsem tam předtím měl dokonce úplně zbělal getr. Může to být manipulací za horka? Neuvědomuji si, že bych s ní někde klepnul či jinak hrubě zacházel, ale abych při zkouškách nemusel dlouho čekat, vyndaval jsem lampy hned po vypnutí.
nemyslím si, že by tohle způsobila ztráta vakua, spíš to bude dělat svodový proud vazebního kondíku . . . ten se také obvykle zvětšuje po zahřátí . . .jakubrosler píše:zhruba po minutě se silně zvýší napětí na katodě, tedy i anodový proud a začne to příšerně limitovat
Navíc tato závada nakonec způsobí zlikvidování elky !
doporučuji zkontrolovat kondíky a nezdravou elku vyměnit !
a co se týká nahřívání "zrcátka", dělá se to jen u "trofejních" inkurantnich elektronek, které už prostě nejsou a je to pro ně "poslední záchrana".
U jiných elek zásadně výměna.
Nahřívání zrcátka, jen ze zoufalství . . .
- jakubrosler
- Příspěvky: 200
- Registrován: 16 čer 2009, 02:00
Tu lampu jsem přendal z pravého do levého kanálu a dělá to to samý vlevo. Navíc napětí na anodě začne po chvilce postupně stoupat.
Já vim, že PCL86 se válí všude spousta, ale já jich tolik nemam a přece jenom, je to Tesla a ne nějaký polský šrot.
Co se týče zemní smyčky, nějak nechápu, kde se může vzít. V zemnícím vodiči by přece neměl být žádný proud ani v kabelu ke zdroji, ani v kabelu k zesilovači. Zdí to nikde nejde. Tak kde by se vzala. Nešlo by to nějak vyřešit bez oddělovače?
Já vim, že PCL86 se válí všude spousta, ale já jich tolik nemam a přece jenom, je to Tesla a ne nějaký polský šrot.
Co se týče zemní smyčky, nějak nechápu, kde se může vzít. V zemnícím vodiči by přece neměl být žádný proud ani v kabelu ke zdroji, ani v kabelu k zesilovači. Zdí to nikde nejde. Tak kde by se vzala. Nešlo by to nějak vyřešit bez oddělovače?
-
- Příspěvky: 3886
- Registrován: 06 kvě 2007, 02:00
- Bydliště: Zlín
- Kontaktovat uživatele:
Já bych ustřelil ten ochranný od spínaného zdroje . Mám nyní podobný problém . Koupili mi do labory nový mikroskop i s kamerou . Když jsme uváděli do provozu , tak obraz bez defektů . Nyní dodali i nové počítadlo a naskočily pruhy ! Oni nám to totiž ukazovali s NB . Takže nyní přemýšlím , kde to PEčko ustřihnu . Mám tam nyní krásnou , posouvající se roletu .
- ZdenekHQ
- Administrátor
- Příspěvky: 25593
- Registrován: 21 črc 2006, 02:00
- Bydliště: skoro Brno
- Kontaktovat uživatele:
Dej tam někde oddělovací trafo, jednak je to mnohem bezpečnější, jednak ustřižením pouze PE ty problémy nemusí úplně zmizet.
Pro moje oslovení klidně použijte jméno Zdeněk
Správně navržené zapojení je jako recept na dobré jídlo.
Můžete vynechat půlku ingrediencí, nebo přidat jiné,
ale jste si jistí, že vám to bude chutnat[?]
Správně navržené zapojení je jako recept na dobré jídlo.
Můžete vynechat půlku ingrediencí, nebo přidat jiné,
ale jste si jistí, že vám to bude chutnat[?]
- jakubrosler
- Příspěvky: 200
- Registrován: 16 čer 2009, 02:00
Když jsem to zkoušel přes dvouvodičovou prodlužovačku, tak to bylo OK, takže asi ubastlím nějakou redukci, která mi oddělí zemnící vodič. Bezpečnosti tím snad neubude. (Zajímalo by mě, proč tam vlastně zem je, když jsou ten zdroj i notebook celý plastový.)
Nějaký sofistikovanější filtr tedy není řešením?
Mě nebere hlava, kde se to tam bere, v PE by snad žádný proud neměl téct, tak jak může vzniknout zemní smyčka?
Nějaký sofistikovanější filtr tedy není řešením?
Mě nebere hlava, kde se to tam bere, v PE by snad žádný proud neměl téct, tak jak může vzniknout zemní smyčka?