Rušení zesilovače ze zdroje notebooku
Napsal: 11 pro 2012, 17:59
Dobrý večer,
před nedávnem jsem se rozhodl provést generálku zesilovače, který jsem stavěl před několika lety a nebyl jsem s ním spokojen, protože hrozně brumil. Jednou z úprav byla konečně i výměna dvouvodičového napájecího kabelu za třívodičový a tím pádem i uzemnění kostry zesilovače (přední a zadní stěna + vršek je kov, zbytek dřevo). Schéma od něj už asi nedohledám, nicméně je to lampáč, na vstupu ECC83, pak korekce a PCL86 v jednočinném zapojení. Zdroj zesilovače tvoří trafo ze Saturnu (2x16V/1,3A, jehož jedno vinutí je použito ke žhavení (usměrněné, vyhlazené, stabilizované pro každou lampu zvlášť) a druhé jde na sekudár trafa 230/16 32VA, z jehož primáru je odebíráno anodové napětí, které je po vyhlazení něco málo přes 200V.
Po této úpravě (a mnoha dalších) se brum znatelně snížil. Pokud chci ale jako zdroj signálu použít notebook, který je zároveň připojen k síti, ozývá se z obou kanálů poměrně silné pištění, předpokládám že o frekvenci zdroje notebooku. Tento problém nenastává v případě, že notebook je odpojen od zdroje (i když ten je v zásuvce), ani v případě, když je zdroj připojen přes dvouvodičovou prodlužovačku. V bytě je TN-S, zesilovač i notebook je připojen do jedné prodlužovačky (psa).
Problém jsem se snažil řešit jakýmsi improvizovaným vf filtrem, tj. zelenožlutý kabel je napojen na tlumivku 39uH (kompromis mezi cenou, velikostí a maximálním proudem), jejíž druhá strana je připojena na kostru a na dva kondenzátory 39n/400V (hovňáky), které jdou na nulu a fázi.
Toto sice intenzitu pískotu o něco snížilo, pořád je ale nepříjemně slyšet. Je vhodnou cestou k jeho potlačení zvyšování kapacit a indukčnosti, nebo vás napadá nějaké jiné řešení?
Děkuji za odpověď
PS: Když už zakládám vlákno, na jedné z těch PCL86 (Tesla) se zřejmě objevilo zhoršené vakuum (po zapnutí je v pohodě, zhruba po minutě se silně zvýší napětí na katodě, tedy i anodový proud a začne to příšerně limitovat). Jaké máte zkušenosti s nahříváním getru nad plamenem svíčky? A jak dlouho a jak vysoko nad plamenem mám elektronku nahřívat, aby to mělo smysl ale zároveň jsem ji nezničil? Překvapuje mě, že se to objevilo po mnoha letech jejího provozu (i když dříve při nižším anodovém proudu, kolem 20mA, který jsem v rámci opravy zvýšil na asi 40mA). Druhé lampě, kterou jsem tam předtím měl dokonce úplně zbělal getr. Může to být manipulací za horka? Neuvědomuji si, že bych s ní někde klepnul či jinak hrubě zacházel, ale abych při zkouškách nemusel dlouho čekat, vyndaval jsem lampy hned po vypnutí.
před nedávnem jsem se rozhodl provést generálku zesilovače, který jsem stavěl před několika lety a nebyl jsem s ním spokojen, protože hrozně brumil. Jednou z úprav byla konečně i výměna dvouvodičového napájecího kabelu za třívodičový a tím pádem i uzemnění kostry zesilovače (přední a zadní stěna + vršek je kov, zbytek dřevo). Schéma od něj už asi nedohledám, nicméně je to lampáč, na vstupu ECC83, pak korekce a PCL86 v jednočinném zapojení. Zdroj zesilovače tvoří trafo ze Saturnu (2x16V/1,3A, jehož jedno vinutí je použito ke žhavení (usměrněné, vyhlazené, stabilizované pro každou lampu zvlášť) a druhé jde na sekudár trafa 230/16 32VA, z jehož primáru je odebíráno anodové napětí, které je po vyhlazení něco málo přes 200V.
Po této úpravě (a mnoha dalších) se brum znatelně snížil. Pokud chci ale jako zdroj signálu použít notebook, který je zároveň připojen k síti, ozývá se z obou kanálů poměrně silné pištění, předpokládám že o frekvenci zdroje notebooku. Tento problém nenastává v případě, že notebook je odpojen od zdroje (i když ten je v zásuvce), ani v případě, když je zdroj připojen přes dvouvodičovou prodlužovačku. V bytě je TN-S, zesilovač i notebook je připojen do jedné prodlužovačky (psa).
Problém jsem se snažil řešit jakýmsi improvizovaným vf filtrem, tj. zelenožlutý kabel je napojen na tlumivku 39uH (kompromis mezi cenou, velikostí a maximálním proudem), jejíž druhá strana je připojena na kostru a na dva kondenzátory 39n/400V (hovňáky), které jdou na nulu a fázi.
Toto sice intenzitu pískotu o něco snížilo, pořád je ale nepříjemně slyšet. Je vhodnou cestou k jeho potlačení zvyšování kapacit a indukčnosti, nebo vás napadá nějaké jiné řešení?
Děkuji za odpověď
PS: Když už zakládám vlákno, na jedné z těch PCL86 (Tesla) se zřejmě objevilo zhoršené vakuum (po zapnutí je v pohodě, zhruba po minutě se silně zvýší napětí na katodě, tedy i anodový proud a začne to příšerně limitovat). Jaké máte zkušenosti s nahříváním getru nad plamenem svíčky? A jak dlouho a jak vysoko nad plamenem mám elektronku nahřívat, aby to mělo smysl ale zároveň jsem ji nezničil? Překvapuje mě, že se to objevilo po mnoha letech jejího provozu (i když dříve při nižším anodovém proudu, kolem 20mA, který jsem v rámci opravy zvýšil na asi 40mA). Druhé lampě, kterou jsem tam předtím měl dokonce úplně zbělal getr. Může to být manipulací za horka? Neuvědomuji si, že bych s ní někde klepnul či jinak hrubě zacházel, ale abych při zkouškách nemusel dlouho čekat, vyndaval jsem lampy hned po vypnutí.