Stránka 1 z 2
Galvanické pomědění
Napsal: 08 led 2013, 22:27
od forbidden
Chtěl jsem si vyzkoušet galvanické poměďování, ale nějak se to nepovedlo. Do roztoku modré skalice jsem dal anodu z měděnýho plechu a katodu ze železa. Nechal jsem to asi 20 minut pod proudem a výsledek jsou jakýsi černý cucky v roztoku
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Anoda se perfektně vyčistila a lehce znatelně ubyla. Železná katoda získala povrch barvy hliníku, tak nevím. Zkoušel to někdo?
Napsal: 08 led 2013, 22:43
od AmarokCZ
Já myslím, že se to povedlo v rámci možností... asi jsi zapomněl na kyselinu sírovou.
Napsal: 08 led 2013, 22:49
od forbidden
Nezapomněl, jen ji teď nemám. Myslel jsem, že je jen ke zvýšení vodivosti, ale on ten roztok skalice je vodivej dost. Pokud je důležitá z nějakýho jinýho důvodu, tak ji příště vyzkouším přidat.
Napsal: 08 led 2013, 22:59
od ok1hga
forbidden píše:Do roztoku modré skalice jsem dal anodu z měděnýho plechu a katodu ze železa. Nechal jsem to asi 20 minut pod proudem a výsledek jsou jakýsi černý cucky v roztoku
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Anoda se perfektně vyčistila a lehce znatelně ubyla. Železná katoda získala povrch barvy hliníku
a nemělo to být obráceně ?
mínus pol - katoda -> měděný plech
plus pol - anoda -> železný plech určený k pomědění . . .
Napsal: 08 led 2013, 23:03
od Sendyx
Ano, na 10 váhových dílů modré skalice dej 2-3 váhové díly koncentrované kyseliny sírové. Pro různý vzhled ploch se dávají aditiva, jako třeba oxid chromitý, thiomočovina a ještě cosi. Proudová hustota dle koncentrace roztoku, tak 5A/dm2 maximálně.
Napsal: 08 led 2013, 23:04
od forbidden
Mám tu jednu chytrou knížku a tam to píší takto, jinde jsem to neověřoval. Navíc se mi anoda rozpouštěla, nic se na ní neusazovalo.
Napsal: 08 led 2013, 23:25
od ok1hga
. . . sorry
od školy je to dlouho a nějak jsem to popletl . . .
http://cs.wikipedia.org/wiki/Elektrol%C3%BDza
Napsal: 08 led 2013, 23:35
od Panda38
Někdo na netu k tomu radil:
jakožto profesionální elektrochemik:
Hodně kyseliny, 50-100g/l
Málo modré skalice - max 150g/l
trochu lihu jedině prospěje ale s citem.
Vodu zásadně destilku.
Stabilní zdroj napětí/proudu, malá proudová hustota, do 2A/dm2
Hlídat koncentraci chloridů, uhličitanů a olova-především v lázni.
Ty chuchvalce možná dělají ty nečistoty, má se vše důkladně zbavit rezu a mastnot a používat destilka.
Napsal: 08 led 2013, 23:44
od Sendyx
Jo, destilka, čisté chemikálie - to je základ. Aditiva, teplota lázně a proudová hustota, taky promíchávání lázně, to vše má vliv na výsledek.
Napsal: 09 led 2013, 06:52
od BOBOBO
Doma je to prostě jen na hraní . Ještě snad tak starý Niklík na DPS , to opravdu fungovalo , a bez elektriky .
Napsal: 09 led 2013, 09:31
od Panda38
Aha, Niklík - potřebuju si vyrobit objímku na SMD obvody a tak bych potřeboval pokovit dosedací kontakty na plošňáku. Na pozlacení nebo postříbření bych asi nesehnal chemikálie, bylo by poniklení plošňáku dobrou variantou nebo by to mohlo dělat problémy?
Napsal: 09 led 2013, 10:12
od forbidden
Destilku jsem nepoužil, jen vodovodní vodu. Byl to jen pokus, tak to zkusím s destilkou a tou sírovkou, snad to dopadne líp.
Dík za rady.
Napsal: 09 led 2013, 10:15
od BOBOBO
Mně se osvědčilo .
Napsal: 09 led 2013, 13:45
od Habesan
Stříbřící lázeň pro neprofesionály samozřejmě existuje:
Stříbřicí lázeň AG-1, dá se koupit i v maloobchodě.
Kdysi jsem uvažoval o poněkud méně obvyklém procesu poželezování mědi. Nápověda: používá se celkem běžne na hroty páječek.
V každém rozumném návodu který jsem našel bylo, že je nutné přidat příslušnou kyselinu. Osobně preferuju chloridy.
Škeřík, J.: Technický receptář : 660 receptur pro kutily i profesionály, FCC Public, Praha 1999
Ginberg A.M.: Galvanoplastická výroba přesných dutých součástí, Průmyslové vydavatelství, Praha 1952
Doškář, J.: Základy galvanotechniky: úvodní informace pro pracovníky v galvanovnách, SNTL, Praha 1963
Napsal: 09 led 2013, 14:07
od BOBOBO
Jde tu o poměr vodivosti k chemické i mechanické odolnosti .