Stránka 1 z 2
Kombo Ashton BA150
Napsal: 20 bře 2017, 11:00
od fudi703
Ahoj,
potřeboval bych poradit, mám na opravu kombo od australského výrobce Ashton BA150 (schéma v příloze). Shořel primár na toroidu (při připojení do sítě okamžitě odpálí pojistku, i na prázdno). (Foto toroidu v příloze)
Otázkou zůstává jaké hodnoty má ten toroid, protože by vyšlo levněji nechat namotat nové. (opravu mi v JK-elektra vypočítali na cca 2000kč). Nebyl by někdo schopen zjistit hodnoty toho trafa, třeba ze schémat nebo z nějakých měřitelných hodnot, aniž bych musel odmotávat závit po závitu?
Prosím o jakékoliv rady, v případě, že to je nesmysl, prosím sdělte mi to.
předem děkuji
Napsal: 20 bře 2017, 13:05
od Zaky
Viděl bych to 2x16V/300mA pro preamp, 9V nebo 17V/300mA pro větrák, napětí záleží, jestli je větrák na 12 nebo 24V, to je potřeba se podívat, co je napsané přímo na něm (a ta dioda ve schématu je obráceně
![Smile :-)](./images/smilies/icon_smile.gif)
) a cca 2x52V pro zesilovač, proud a tedy průměr drátu podle výkonu trafa, to je třeba spočítat z průřezu jádra, nebo se podívat na průměr drátu, co je s ním to vinutí navinuté.
Napsal: 20 bře 2017, 13:14
od Sendyx
A co ti brání to trafo nechat rozebrat a repasovat? To kombo snad nebylo úplně zadarmo, abys ho zfušoval.
Napsal: 20 bře 2017, 13:18
od Zaky
Taky bych řekl, že jádro něco stojí a převinutí by mělo být řešení. Na druhou stranu zase chápu, že někde nemusejí chtít navíjet na cizí jádro. Pokud se navine obdobný toroid, nevidím důvod nazývat to fušeřinou.
Napsal: 20 bře 2017, 13:29
od Sendyx
Způsob zjišťování napětí "od oka podle schématu" dost často vede k takovým výsledkům, navíc to trafo je stíněné.
Napsal: 20 bře 2017, 13:58
od fudi703
Zaky píše:Viděl bych to 2x16V/300mA pro preamp, 9V nebo 17V/300mA pro větrák, napětí záleží, jestli je větrák na 12 nebo 24V, to je potřeba se podívat, co je napsané přímo na něm (a ta dioda ve schématu je obráceně
![Smile :-)](./images/smilies/icon_smile.gif)
) a cca 2x52V pro zesilovač, proud a tedy průměr drátu podle výkonu trafa, to je třeba spočítat z průřezu jádra, nebo se podívat na průměr drátu, co je s ním to vinutí navinuté.
Takže teoreticky stačí, když změřím průměry drátů, rozměry toho trafa jako celku a podívám se na ten ventilátor a dalo by se to vyrobit?
![Smile :-)](./images/smilies/icon_smile.gif)
?
Napsal: 20 bře 2017, 13:59
od fudi703
Sendyx píše:Způsob zjišťování napětí "od oka podle schématu" dost často vede k takovým výsledkům, navíc to trafo je stíněné.
Stíněné je jen venkovním obalem....kus 1mm plechu toť vše..
Napsal: 20 bře 2017, 14:17
od Zaky
Dle mého názoru ano, nevidím důvod, proč by to nemělo jít. Předzesilovač má stejně hned za filtrační kapacitou stabilizátory, zde je tedy nutné splnit, aby zde bylo dostatečné napětí pro funkci stabilizátorů a aby toto napětí nepřekročilo povolené napětí kondenzátorů mínus nutná rezerva. Napájení ventilátoru je bezproblémové, tady sem tam pár voltů nehraje roli. Napájení koncového stupně opět vychází z provozního napětí filtračních kondenzátorů, jsou použity na 80V, tedy 52V AC na nich udělá cca 72V DC, pokud neaspiruješ na max. výkon, můžeš nechat trafo navinout 2x50V, rezerva pro kondenzátory bude o něco větší, maximální výkon o něco menší. Pokud je v zařízení místo, neuděláš chybu, když se použije větší jádro a silnější drát, trafo bude méně hřát a bude mít menší výstupní odpor, tedy tím zase něco výkonu můžeš získat, chladiče koncových tranzistorů to snad uchladit zvládnou. Trafo se ale každopádně musí pro jiné jádro znovu navrhnout, počty závitů nebudou souhlasit.
Napsal: 20 bře 2017, 15:27
od sinclair
V Tronicu běžně navíjejí i na "cizí" jádra, ale cenově únosné je to pouze tehdy, pokud si vadné toroidní trafo sám odvineš, přesně spočítáš závity, změříš drát a zadáš jim, kolik a čeho tam mají navinout, jaké to má mít délky, barvy a průřezy vývodů, jaké to má mít vzájemné izolace, popř. doplňky /vratná tepelka v primáru, stínění primár-sekundáry apod./.
Pokud celou tu práci necháš udělat jim - tak se nedoplatíš. Ale to je tak trochu logické. Netrvá to zaprvé pět minut a zadruhé jejich režie jsou zcela jistě vyšší, než cena např. dvou hodin Tvého času.
Mně tam mnohokrát vinuli i prázdné kostry na M či EI plechy, případně ovíjeli mnou dodané toroidní jádra.
Nemohou ale tušit, k čemu je to přesně určeno, takže je třeba zadat co nejpodrobněji, co chci a jak to chci, jedině pak můžu být spokojený.
Pokud to kombo má být opravené zodpovědně a slušně, pak tuhle výše uvedenou proceduru budeš muset podstoupit. Nic neproveditelného to není.
Střelba od pasu je pěkně nahovno, taky se můžeš solidně seknout. Může to být hodně kvalitní jádro s vysokým sycením i velkým výkonem - anebo přesně naopak. Může tam být z nějakého důvodu schválně navinutý "měkký" primár a pak jsou veškeré takové odhady naprd.
Mělo by zajímat např. Uceo polovodičů v konci apod.
Spoléhat jen a pouze na dovolené napětí filtráků bývá dost ošidné, je třeba vzít v úvahu mnohem víc věcí.
Katalogový závěr konců je 140V. Myslíš, že je fakt využili nadoraz a napájejí to plným napětím ±70V? O tom dost pochybuju, to žádný seriózní výrobce nedělá. Už s ohledem na kolísání sítě. Žádný seriózní výrobce ani nevyužívá rezerv, které ty konce mohou mít - ale také nemusí. Stárnutím a tepelnými cykly jde beta a hlavně Uceo dolů.
Takže vidíte, že už těmi 72V na filtrákách byl první zásek vedle...
Můj skromný názor je, že na filtračních kondech by se při 230V v síti a bez buzení nemělo objevit víc, nežli ±63V. Protože je to na hranici 63V napěťové řady, proto jsou použity elyty na 80V.
Operáků je tam jak dobrých, to vinutí 2x16,5V pro preamp bude muset být trochu tvrdší, než jen na 300mA, navíc je to asymetricky zatížené - v kladné větvi je ještě 5V stáblík pro digitální část.
Na stáblech by za každých okolností /při podpětí a plném zatížení/ měly zůstat aspoň ty 3V. Proto tvrdší vinutí, aby to pak při 240V neletělo zas moc nahoru, jsou tam elyty jen na 25V.
Napsal: 20 bře 2017, 20:31
od Michal22
Jen tak mě napadá- ten toroid už je docela slušně veliký, nevyráží to pojistky proto, že má prostě velký nárazový proud?
Aby se po odvinutí nezjistilo, že trafu vlastně nic není...
Napsal: 20 bře 2017, 20:46
od sinclair
Možné to určitě je, ale málo pravděpodobné. Pokud mu to trafo i několikrát po sobě např. vyrazilo 16A jistič v bytě, tak by to ten závit nakrátko být mohl.
Však ať se vyjádří sám, jakými způsoby jej zkoušel "nahodit".
Myslím ale, že už majitel onoho komba musel zpozorovat nějaké nestandardní chování - proto jej přinesl opravit člověku, o němž má povědomí, že dotyčným věcem rozumí a má i nějaké reference.
Štítek trafa vypadá na 150VA/230V/50Hz.
Stopadesátka toroid by měla jít zapnout na síť normálně přímo, bez termistorů či softstartu, to ještě není nijak velké trafo.
Já říkám "velké trafo" až tak kouskům od 500VA nahoru, tam už s přímým startem bývají potíže.
Napsal: 20 bře 2017, 22:15
od Michal22
No, to mi moc nesedí. Kdyby to trafo mělo 150VA, tak bude mít konec max. 100W (když moc). A byly by v takovém zesu potřeba tři páry takových tranzistorů, jako jsou 2SA1941/2SC5198?
Spíš by chtělo vědět, jakou pojistku na pozici FUSE1 to odpaluje (o jističích uživatel nic nepsal). A trochu víc čudný mně přijde ten kondík 10n/250V, který překlemuje síťový vypínač. On by vlastně trochu jako softstart měl fungovat, ne? I když bych řekl, že je to hlavně tak trochu prasárna. Ale pokud bude vadný, nebo tam vůbec není, tak by se náběhový proud toroidu mohl změnit, ne?
Napsal: 20 bře 2017, 23:05
od sinclair
Ale noták...kolik proudu proteče při 50Hz kondíkem 10n?
Představuje při 50Hz kapacitní reaktanci celých 318kOhm, takže při 230V jím proteče 0,72mA
![Smile :-)](./images/smilies/icon_smile.gif)
To je softstart jako bejk
![Smile :-)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Tohle jsi fakt trochu posral. Nepotkáváš u síťových spínačů běžně kondíky i v CD playerech třeba?
Je tam jako odjiskření spínače a potlačovač rány při vypínání indukčnosti ze sítě, k ničemu jinému tam není.
Dnes se to tak s trafy zcela běžně dělá, dokonce i hůř. Trvalých 150W to nemá, špičku ale jo a kryjou to kýble. Naprosto běžný postup u komerce už nejmíň 10 let i víc.
To jen bastlíři dimenzují svá trafa pro zesilovače s respektováním jejich účinnosti a výstupního výkonu. Ty tři páry jsou tam bezpečnostní.
Jednak Toshiba uvádí, že jeden pár 1941/5198 je doporučen pro výkon 70W, dva by tedy bylo málo, druhak jsou to úžasně, až neuvěřitelně levné tranzistory a třeťak se nejvíc používá produkce alternativních výrobců.
Skutečné origoše, koupené u obchodního zástupce Toshiby za $2.99 pár a nad 10 párů už používají jen ti, co už nepotřebujou vydělávat
![Smile :-)](./images/smilies/icon_smile.gif)
A já..
Nacházím tyhle tranzistory bez jakéhokoli loga čím dál častěji. Jsou tak levné, že třeba Thomann do konce nechá naprat pět párů těchto malých potvor místo dvou-tří párů třeba 2121/5949. Je to totiž mnohem lacinější i přes emitoráky, šrouby a podložky navíc.
Je to asi tak dva roky, co mi byla nabídnuta dobrá alt-výroba /kterou znám a mám vyzkoušenou/. Potisk Toshiba k nerozeznání fontu od originálu, ale trošku jinak zahnutý a kratší Téčko. Za $0.99 celý pár při odběru 10-49 párů. S cenou od 50 párů odběru nahoru /2+2 tyčky zhruba/ už bych Tě vyloženě dráždil bosou nohou
Připomenu parametry: 140V/10A/100W/30MHz/TO3P
Napsal: 20 bře 2017, 23:07
od Zaky
Trafo je třeba zapnout přes řádnou žárovku, 100W eurohujery zakázaná topná koule, nebo i několik paralelně do série s trafem je to pravé. Pokud budou hodně svítit, je tam záviťák, pokud svítit nebudou, trafo asi žije. To vše bez jakýchkoli efektů typu pálení pojistek či shazování jističe.
Napsal: 20 bře 2017, 23:18
od sinclair
Já myslím, že tohle už pan opravář určitě, ale určitě udělal. Případně si ho zkoušel najet variákem - tak to bez žárovek dělám já. Jak začne variák mrmlat, je to jasný.
To, že se pan opravář nevyjadřuje, může mít spoustu důvodů
![Smile :-)](./images/smilies/icon_smile.gif)